# Europos Sąjungos C 277/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.277.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 277 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. rugsėjo 13d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.277.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 277

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. rugsėjo 13d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d. |
| 2012/C 277/01 | Rezoliucija dėl Regionų komiteto 2013 metų prioritetų, nustatytų atsižvelgiant į Europos Komisijos darbo programą | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d. |
| 2012/C 277/02 | Regionų komiteto nuomonė. Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą | 6 |
| 2012/C 277/03 | Regionų komiteto nuomonė. Didesnis ES valstybių narių solidarumas prieglobsčio srityje | 12 |
| 2012/C 277/04 | Regionų komiteto nuomonė. Ateities miestai – ekologiniu ir socialiniu požiūriu darnūs miestai | 18 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

2012/C 277/01

Rezoliucija dėl Regionų komiteto 2013 metų prioritetų, nustatytų atsižvelgiant į Europos Komisijos darbo programą

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

2012/C 277/02

Regionų komiteto nuomonė. Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą

6

2012/C 277/03

Regionų komiteto nuomonė. Didesnis ES valstybių narių solidarumas prieglobsčio srityje

12

2012/C 277/04

Regionų komiteto nuomonė. Ateities miestai – ekologiniu ir socialiniu požiūriu darnūs miestai

18

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d. |
| 2012/C 277/05 | Regionų komiteto nuomonė. ES vidaus reikalų finansinės priemonės | 23 |
| 2012/C 277/06 | Regionų komiteto nuomonė. ES finansinės priemonės teisingumo ir pilietybės srityje | 43 |
| 2012/C 277/07 | Regionų komiteto nuomonė. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmas | 51 |
| 2012/C 277/08 | Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) | 61 |
| 2012/C 277/09 | Regionų komiteto nuomonės projektas. Koncesijos sutarčių skyrimas | 74 |
| 2012/C 277/10 | Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo | 96 |
| 2012/C 277/11 | Regionų komiteto nuomonė. Oro uostų srities dokumentų rinkinys | 110 |
| 2012/C 277/12 | Regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė | 125 |
| 2012/C 277/13 | Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinės infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas sprendimas Nr. 1364/2006/EB | 137 |
| 2012/C 277/14 | Regionų komiteto nuomonė. Horizontas 2020 (bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa) | 143 |
| 2012/C 277/15 | Regionų komiteto nuomonė. Kūrybiška Europa | 156 |
| 2012/C 277/16 | Regionų komiteto nuomonė. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 164 |
| 2012/C 277/17 | Regionų komiteto nuomonė. Dokumentų rinkinys Atsakingos įmonės | 171 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

2012/C 277/05

Regionų komiteto nuomonė. ES vidaus reikalų finansinės priemonės

23

2012/C 277/06

Regionų komiteto nuomonė. ES finansinės priemonės teisingumo ir pilietybės srityje

43

2012/C 277/07

Regionų komiteto nuomonė. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmas

51

2012/C 277/08

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE)

61

2012/C 277/09

Regionų komiteto nuomonės projektas. Koncesijos sutarčių skyrimas

74

2012/C 277/10

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo

96

2012/C 277/11

Regionų komiteto nuomonė. Oro uostų srities dokumentų rinkinys

110

2012/C 277/12

Regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė

125

2012/C 277/13

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinės infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas sprendimas Nr. 1364/2006/EB

137

2012/C 277/14

Regionų komiteto nuomonė. Horizontas 2020 (bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa)

143

2012/C 277/15

Regionų komiteto nuomonė. Kūrybiška Europa

156

2012/C 277/16

Regionų komiteto nuomonė. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

164

2012/C 277/17

Regionų komiteto nuomonė. Dokumentų rinkinys Atsakingos įmonės

171

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/1

---

Rezoliucija dėl Regionų komiteto 2013 metų prioritetų, nustatytų atsižvelgiant į Europos Komisijos darbo programą

2012/C 277/01

REGIONŲ KOMITETAS,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl 2012 m. Komisijos darbo programos „Siekiant Europos atsinaujinimo“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl 2012 m. Komisijos darbo programos „Siekiant Europos atsinaujinimo“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto rezoliuciją dėl Regionų komiteto 2012 m. prioritetų, nustatytų remiantis Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto rezoliuciją dėl Regionų komiteto 2012 m. prioritetų, nustatytų remiantis Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją 2012 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai dėl Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją 2012 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai dėl Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. pasirašytą Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. pasirašytą Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolą,

kadangi Regionų komitetas nori pareikšti, į ką Europos Komisijos 2013 m. darbo programoje reikėtų atkreipti dėmesį,

Europos Sąjungos ateitis

| 1. | yra įsitikinęs, kad šiuo metu, kai Europos Sąjunga turi spręsti sudėtingas su besitęsiančia finansų, ekonomikos, socialine ir politine krize susijusias problemas, skubiai reikia, kad Europos Komisija priimtų didelių užmojų 2013 m. darbo programą, kuri Europoje skatintų tvarų augimą, padėtų kurti darbo vietas, gerinti gyvenimo kokybę ir atkurti piliečių pasitikėjimą Europos integracijos procesu; |
| --- | --- |

1.

yra įsitikinęs, kad šiuo metu, kai Europos Sąjunga turi spręsti sudėtingas su besitęsiančia finansų, ekonomikos, socialine ir politine krize susijusias problemas, skubiai reikia, kad Europos Komisija priimtų didelių užmojų 2013 m. darbo programą, kuri Europoje skatintų tvarų augimą, padėtų kurti darbo vietas, gerinti gyvenimo kokybę ir atkurti piliečių pasitikėjimą Europos integracijos procesu;

| 2. | mano, kad ekonomikos atgaivinimas priklauso nuo dviejų vienodai svarbių struktūrinių reformų ramsčių – nuo augimo atgaivinimo ir biudžetinės drausmės užtikrinimo; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ekonomikos atgaivinimas priklauso nuo dviejų vienodai svarbių struktūrinių reformų ramsčių – nuo augimo atgaivinimo ir biudžetinės drausmės užtikrinimo;

| 3. | pritaria tam, kad reikia gilesnės ekonominės integracijos ir visiems valdžios lygmenims geriau tarpusavyje suderinti politinius prioritetus, pajamas ir išlaidas; visa tai turi būti daroma paisant nacionalinės, regionų ir vietos valdžios autonomijos ir galių; remdamasis subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principais, Komitetas nesutinka su politikos renacionalizavimu ar centralizavimu, nesvarbu, ar jis būtų atviras ar užslėptas; |
| --- | --- |

3.

pritaria tam, kad reikia gilesnės ekonominės integracijos ir visiems valdžios lygmenims geriau tarpusavyje suderinti politinius prioritetus, pajamas ir išlaidas; visa tai turi būti daroma paisant nacionalinės, regionų ir vietos valdžios autonomijos ir galių; remdamasis subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principais, Komitetas nesutinka su politikos renacionalizavimu ar centralizavimu, nesvarbu, ar jis būtų atviras ar užslėptas;

| 4. | prašo Europos Komisijos laikytis Sutarčių ir nesudarinėti tarpvyriausybinių susitarimų, kuriais būtų apeinamos demokratinės Sąjungos procedūros, bet nekelti klausimo dėl Lisabonos sutartyje numatyto tvirtesnio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

4.

prašo Europos Komisijos laikytis Sutarčių ir nesudarinėti tarpvyriausybinių susitarimų, kuriais būtų apeinamos demokratinės Sąjungos procedūros, bet nekelti klausimo dėl Lisabonos sutartyje numatyto tvirtesnio bendradarbiavimo;

| 5. | primena RK poziciją (4), kad būsimą daugiametę finansinę programą 2014–2020 m. būtina priimti kuo anksčiau, t. y. 2012 m. pabaigoje, – tai akivaizdžiai patvirtintų, jog ES yra pajėgi atremti pasaulinius iššūkius vadovaudamasi savo pačios augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo strategija, ir sudarytų sąlygas tęsti įgyvendinant sanglaudos politiką vykdomus veiksmus; |
| --- | --- |

5.

primena RK poziciją (4), kad būsimą daugiametę finansinę programą 2014–2020 m. būtina priimti kuo anksčiau, t. y. 2012 m. pabaigoje, – tai akivaizdžiai patvirtintų, jog ES yra pajėgi atremti pasaulinius iššūkius vadovaudamasi savo pačios augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo strategija, ir sudarytų sąlygas tęsti įgyvendinant sanglaudos politiką vykdomus veiksmus;

| 6. | kartoja, kad ES biudžetas yra investicinio pobūdžio, todėl būtina atmesti pasiūlymus mažinti finansavimą į ES augimo darbotvarkę įtrauktoms programoms ir reikia kurti naujus nuosavus išteklius, visų pirma tam, kad jais būtų galima pakeisti nacionalines įmokas į ES biudžetą; |
| --- | --- |

6.

kartoja, kad ES biudžetas yra investicinio pobūdžio, todėl būtina atmesti pasiūlymus mažinti finansavimą į ES augimo darbotvarkę įtrauktoms programoms ir reikia kurti naujus nuosavus išteklius, visų pirma tam, kad jais būtų galima pakeisti nacionalines įmokas į ES biudžetą;

| 7. | pakartoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijos yra pasiryžusios prisidėti prie ES fondų procedūrų paprastinimo ir finansinio reglamento peržiūros, tam, kad būtų sumažinta biurokratija, padidintas valstybės lėšų sverto poveikis ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis bei užtikrintas skaidrumas ir atskaitomybė ES mokesčių mokėtojams; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijos yra pasiryžusios prisidėti prie ES fondų procedūrų paprastinimo ir finansinio reglamento peržiūros, tam, kad būtų sumažinta biurokratija, padidintas valstybės lėšų sverto poveikis ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis bei užtikrintas skaidrumas ir atskaitomybė ES mokesčių mokėtojams;

| 8. | mano, kad Europos Komisija turėtų pateikti Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms analizę ir ypač dėmesingai išnagrinėti, kaip sekasi išsaugoti vietos ir regionų biudžetinę autonomiją; |
| --- | --- |

8.

mano, kad Europos Komisija turėtų pateikti Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms analizę ir ypač dėmesingai išnagrinėti, kaip sekasi išsaugoti vietos ir regionų biudžetinę autonomiją;

| 9. | pritaria, kad reikia užtikrinti biudžetinę drausmę, ypač turint omenyje tai, kad esama didelių valstybės skolų, kurios kelia rimtą grėsmę kartų solidarumui, ir pažymi, kad tinkami vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumai kartu gali užtikrinti augimą tinkamai investuojant, pavyzdžiui, vykdant projektus, bendrai finansuojamus iš Europos fondų, ir viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

9.

pritaria, kad reikia užtikrinti biudžetinę drausmę, ypač turint omenyje tai, kad esama didelių valstybės skolų, kurios kelia rimtą grėsmę kartų solidarumui, ir pažymi, kad tinkami vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumai kartu gali užtikrinti augimą tinkamai investuojant, pavyzdžiui, vykdant projektus, bendrai finansuojamus iš Europos fondų, ir viešuosius pirkimus;

| 10. | pakartoja savo raginimą, kad Komisija visuose savo pasiūlymuose atsižvelgtų į SESV 9 straipsnio nuostatas dėl didelio užimtumo skatinimo, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimo ir kovos su socialine atskirtimi; todėl ragina Komisiją per „Europos semestrą“ pateikti atitinkamas rekomendacijas ir nei viename teisės akte, susijusiame su ekonomikos ir finansų krize, nepamiršti šių sutartyje įtvirtintų įpareigojimų; |
| --- | --- |

10.

pakartoja savo raginimą, kad Komisija visuose savo pasiūlymuose atsižvelgtų į SESV 9 straipsnio nuostatas dėl didelio užimtumo skatinimo, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimo ir kovos su socialine atskirtimi; todėl ragina Komisiją per „Europos semestrą“ pateikti atitinkamas rekomendacijas ir nei viename teisės akte, susijusiame su ekonomikos ir finansų krize, nepamiršti šių sutartyje įtvirtintų įpareigojimų;

| 11. | prašo Komisijos rengiant Europos administracinių procedūrų aktą bendradarbiauti su Regionų komitetu; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisijos rengiant Europos administracinių procedūrų aktą bendradarbiauti su Regionų komitetu;

Strategija „Europa 2020“ ir Europos semestras

| 12. | mano, kad Europos semestras turėtų padėti siekti ekonomikos augimo, fiskalinės drausmės ir struktūrinių permainų, tačiau pabrėžia, kad Europos Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų labai gerai numatyti ir stebėti, koks bus šių priemonių poveikis vietos ir regionų valdžios institucijų autonomijai; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Europos semestras turėtų padėti siekti ekonomikos augimo, fiskalinės drausmės ir struktūrinių permainų, tačiau pabrėžia, kad Europos Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų labai gerai numatyti ir stebėti, koks bus šių priemonių poveikis vietos ir regionų valdžios institucijų autonomijai;

| 13. | iš esmės palankiai vertina naująjį 2012 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir jame išdėstytą raginimą „pasitelkti visus svertus, priemones ir visų sričių politiką visais valdymo lygiais Europos Sąjungoje“, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai (5); |
| --- | --- |

13.

iš esmės palankiai vertina naująjį 2012 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir jame išdėstytą raginimą „pasitelkti visus svertus, priemones ir visų sričių politiką visais valdymo lygiais Europos Sąjungoje“, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai (5);

| 14. | pritaria Europos Komisijos siekiams gerinti valdymo procedūras, ypač partnerystės principo įgyvendinimą rengiant, įgyvendinant ir vertinant nacionalines reformų programas; vis tik ragina Europos Komisiją šių aspektų vertinimą įtraukti į atskiroms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

14.

pritaria Europos Komisijos siekiams gerinti valdymo procedūras, ypač partnerystės principo įgyvendinimą rengiant, įgyvendinant ir vertinant nacionalines reformų programas; vis tik ragina Europos Komisiją šių aspektų vertinimą įtraukti į atskiroms šalims skirtas rekomendacijas;

| 15. | primena, kad į nacionalines reformų programas reikia įtraukti į rezultatus orientuotas struktūras, tokias kaip, pavyzdžiui, teritoriniai paktai (6); be to, reikėtų pripažinti ir remti konkurencingumą ir inovacijas vietos ir regionų lygmeniu skatinančias iniciatyvas, tokias kaip, pavyzdžiui, Verslaus Europos regiono ženklas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad į nacionalines reformų programas reikia įtraukti į rezultatus orientuotas struktūras, tokias kaip, pavyzdžiui, teritoriniai paktai (6); be to, reikėtų pripažinti ir remti konkurencingumą ir inovacijas vietos ir regionų lygmeniu skatinančias iniciatyvas, tokias kaip, pavyzdžiui, Verslaus Europos regiono ženklas;

| 16. | viso strategijos „Europa 2020“ politinio ciklo metu norėtų glaudžiau bendradarbiauti su Europos Komisija ir dalyvauti rengiant metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

16.

viso strategijos „Europa 2020“ politinio ciklo metu norėtų glaudžiau bendradarbiauti su Europos Komisija ir dalyvauti rengiant metinę augimo apžvalgą;

| 17. | siūlo Europos Komisijai reguliariai informuoti apie tai, kaip įgyvendinamos strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos ir būtinai teikti informaciją apie tai, ar jas įgyvendinant dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

17.

siūlo Europos Komisijai reguliariai informuoti apie tai, kaip įgyvendinamos strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos ir būtinai teikti informaciją apie tai, ar jas įgyvendinant dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 18. | prašo Europos Komisijos 2013 m., kai vyks strategijos vidurio laikotarpio vertinimas, nurodyti, kaip ji ketina į šį procesą labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

18.

prašo Europos Komisijos 2013 m., kai vyks strategijos vidurio laikotarpio vertinimas, nurodyti, kaip ji ketina į šį procesą labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 19. | reikalauja, kad nepanaudotus struktūrinius fondus nukreipiant į naują augimo darbotvarkę būtų laikomasi subsidiarumo principo ir kad šiame procese dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

19.

reikalauja, kad nepanaudotus struktūrinius fondus nukreipiant į naują augimo darbotvarkę būtų laikomasi subsidiarumo principo ir kad šiame procese dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 20. | ragina Europos Komisiją ir toliau spręsti esmines problemas, tokias kaip jaunimo nedarbas ir vyresnių nei 55 metų darbuotojų ir socialiniu požiūriu pažeidžiamų grupių užimtumas, ir nepamiršti, kad pagrindinis vaidmuo šioje srityje tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; ypač ragintų Europos Komisiją pristatyti Tarybos rekomendacijos projektą dėl jaunimo garantijų reglamento; prašo į nacionalinius užimtumo planus įtraukti vietos ir regionų aspektą; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją ir toliau spręsti esmines problemas, tokias kaip jaunimo nedarbas ir vyresnių nei 55 metų darbuotojų ir socialiniu požiūriu pažeidžiamų grupių užimtumas, ir nepamiršti, kad pagrindinis vaidmuo šioje srityje tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; ypač ragintų Europos Komisiją pristatyti Tarybos rekomendacijos projektą dėl jaunimo garantijų reglamento; prašo į nacionalinius užimtumo planus įtraukti vietos ir regionų aspektą;

| 21. | siūlo Komisijai užtikrinti, kad į rengiamas rekomendacijas dėl vaikų skurdo ir vaikų gerovės būtų įtraukti 2012 m. vasario mėn. RK nuomonėje dėl vaikų skurdo (CdR 333/2011) išdėstyti pasiūlymai, ypač pasiūlymas priimti nacionalinį, regionų ir vietos lygmenis apimančią plačią kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi strategiją ir sukurti stebėsenos sistemą, kuri remtųsi patikimais rodikliais ir būtų susieta su šiuo metu pagal Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją veikiančia pranešimų teikimo sistema. RK yra įsitikinęs, kad 2013 m., remiantis konkrečiomis valstybių narių ataskaitomis, kurias šios teiks pagal NRP ir strategiją „Europa 2020“, reikės atlikti krizės poveikio vaikų skurdui vertinimą; |
| --- | --- |

21.

siūlo Komisijai užtikrinti, kad į rengiamas rekomendacijas dėl vaikų skurdo ir vaikų gerovės būtų įtraukti 2012 m. vasario mėn. RK nuomonėje dėl vaikų skurdo (CdR 333/2011) išdėstyti pasiūlymai, ypač pasiūlymas priimti nacionalinį, regionų ir vietos lygmenis apimančią plačią kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi strategiją ir sukurti stebėsenos sistemą, kuri remtųsi patikimais rodikliais ir būtų susieta su šiuo metu pagal Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją veikiančia pranešimų teikimo sistema. RK yra įsitikinęs, kad 2013 m., remiantis konkrečiomis valstybių narių ataskaitomis, kurias šios teiks pagal NRP ir strategiją „Europa 2020“, reikės atlikti krizės poveikio vaikų skurdui vertinimą;

ES biudžetas

| 22. | primena, kad krizės ir griežto taupymo laikais ES biudžetas visais valdymo lygmenimis turėtų būti kiek galima labiau bendrai finansuojamas viešųjų ir privačių šaltinių (7); apgailestauja, kad trūksta statistinių duomenų, kurie leistų atlikti rimtą taip užtikrinto sverto ir multiplikatoriaus poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

22.

primena, kad krizės ir griežto taupymo laikais ES biudžetas visais valdymo lygmenimis turėtų būti kiek galima labiau bendrai finansuojamas viešųjų ir privačių šaltinių (7); apgailestauja, kad trūksta statistinių duomenų, kurie leistų atlikti rimtą taip užtikrinto sverto ir multiplikatoriaus poveikio vertinimą;

| 23. | pritaria Europos Komisijos ketinimui pateikti ataskaitą dėl viešųjų išlaidų kokybės (8) ir rekomenduoja biudžeto deficito skaičiavimuose einamąsias išlaidas atskirti nuo investicijų, kad investicijos, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko, nebūtų priskiriamos išlaidoms; |
| --- | --- |

23.

pritaria Europos Komisijos ketinimui pateikti ataskaitą dėl viešųjų išlaidų kokybės (8) ir rekomenduoja biudžeto deficito skaičiavimuose einamąsias išlaidas atskirti nuo investicijų, kad investicijos, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko, nebūtų priskiriamos išlaidoms;

| 24. | pabrėžia, kad galima užtikrinti ES, nacionalinio, subnacionalinio biudžetų sinergiją, jei veiks tinkami ir veiksmingi koordinavimo mechanizmai, t. y. sąveikaus už biudžeto klausimus atsakingos valdžios institucijos, bus suderintos viešųjų finansų atskaitomybės taisyklės ir biudžeto ciklai, bus sukurtos panašios biudžeto struktūros; prašo Europos Komisijos paskelbti žaliąją knygą, kurioje būtų aptarta, kokių konkrečių priemonių būtų galima imtis šioje srityje; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad galima užtikrinti ES, nacionalinio, subnacionalinio biudžetų sinergiją, jei veiks tinkami ir veiksmingi koordinavimo mechanizmai, t. y. sąveikaus už biudžeto klausimus atsakingos valdžios institucijos, bus suderintos viešųjų finansų atskaitomybės taisyklės ir biudžeto ciklai, bus sukurtos panašios biudžeto struktūros; prašo Europos Komisijos paskelbti žaliąją knygą, kurioje būtų aptarta, kokių konkrečių priemonių būtų galima imtis šioje srityje;

Bendroji rinka, MVĮ ir pramonė

| 25. | prašo Europos Komisijos, kad ji į savo 2013 m. darbo programą įtrauktų Trečiąjį bendrosios rinkos aktą, kuriame būtų numatytos tos Bendrosios rinkos akto politinės iniciatyvos, dėl kurių dar nesiimta veiksmų, ir kuriame būtų išlaikyta ekonominio, socialinio ir valdymo ramsčių pusiausvyra atsižvelgiant į keturias pagrindines laisves; |
| --- | --- |

25.

prašo Europos Komisijos, kad ji į savo 2013 m. darbo programą įtrauktų Trečiąjį bendrosios rinkos aktą, kuriame būtų numatytos tos Bendrosios rinkos akto politinės iniciatyvos, dėl kurių dar nesiimta veiksmų, ir kuriame būtų išlaikyta ekonominio, socialinio ir valdymo ramsčių pusiausvyra atsižvelgiant į keturias pagrindines laisves;

| 26. | prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti tolesniam tarpvalstybinio darbo jėgos judumo gerinimui užtikrinant darbuotojų teises ir ragina tobulinti kvalifikacijų pripažinimo sistemą siekiant paskatinti specialistų judumą; |
| --- | --- |

26.

prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti tolesniam tarpvalstybinio darbo jėgos judumo gerinimui užtikrinant darbuotojų teises ir ragina tobulinti kvalifikacijų pripažinimo sistemą siekiant paskatinti specialistų judumą;

| 27. | ragina Europos Komisiją atsiimti savo pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl naudojimosi teise imtis kolektyvinių veiksmų atsižvelgiant į įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisves, dėl kurio 12 nacionalinių parlamentų pagal ankstyvo įspėjimo sistemą iškėlė klausimą dėl subsidiarumo. |
| --- | --- |

27.

ragina Europos Komisiją atsiimti savo pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl naudojimosi teise imtis kolektyvinių veiksmų atsižvelgiant į įsisteigimo ir paslaugų teikimo laisves, dėl kurio 12 nacionalinių parlamentų pagal ankstyvo įspėjimo sistemą iškėlė klausimą dėl subsidiarumo.

| 28. | pabrėžia, kad norint atgaivinti ekonomiką ir vietos ir regionų lygmeniu padidinti užimtumą, negalima pamiršti, kokį svarbų vaidmenį atlieka MVĮ; padėtį būtų galima pagerinti, jeigu ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programose dalyvautų MVĮ, universitetai ir vietos bei regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad norint atgaivinti ekonomiką ir vietos ir regionų lygmeniu padidinti užimtumą, negalima pamiršti, kokį svarbų vaidmenį atlieka MVĮ; padėtį būtų galima pagerinti, jeigu ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programose dalyvautų MVĮ, universitetai ir vietos bei regionų valdžios institucijos;

| 29. | ragina Europos Komisiją mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, taip pat dar labiau mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

29.

ragina Europos Komisiją mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, taip pat dar labiau mažinti administracinę naštą;

| 30. | tikisi, kad Europos Komisija konsultuosis su Regionų komitetu atlikdama Pramonės politikos pavyzdinės iniciatyvos peržiūrą; |
| --- | --- |

30.

tikisi, kad Europos Komisija konsultuosis su Regionų komitetu atlikdama Pramonės politikos pavyzdinės iniciatyvos peržiūrą;

| 31. | pritaria Europos Parlamento prašymui, kad Komisija iki 2013 m. sausio mėn. remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos, kuria visiems Sąjungoje teisėtai gyvenantiems vartotojams būtų užtikrinta galimybė naudotis pagrindinėmis mokėjimo paslaugomis; |
| --- | --- |

31.

pritaria Europos Parlamento prašymui, kad Komisija iki 2013 m. sausio mėn. remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos, kuria visiems Sąjungoje teisėtai gyvenantiems vartotojams būtų užtikrinta galimybė naudotis pagrindinėmis mokėjimo paslaugomis;

| 32. | pakartotinai ragina parengti Europos socialinio būsto darbotvarkę, kuri patikslintų socialiniam būstui taikytinas konkurencijos taisykles ir vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktų priemones, reikalingas deramam ir įperkamam socialiniam būstui užtikrinti, socialinei įvairovei skatinti ir kovoti su diskriminacija; |
| --- | --- |

32.

pakartotinai ragina parengti Europos socialinio būsto darbotvarkę, kuri patikslintų socialiniam būstui taikytinas konkurencijos taisykles ir vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktų priemones, reikalingas deramam ir įperkamam socialiniam būstui užtikrinti, socialinei įvairovei skatinti ir kovoti su diskriminacija;

| 33. | prašo Europos Komisijos po to, kai pirmasis reglamento projektas buvo atsiimtas, kuo skubiau pateikti pataisytą pasiūlymo projektą dėl reglamento dėl Europos savidraudos įmonių statuto; |
| --- | --- |

33.

prašo Europos Komisijos po to, kai pirmasis reglamento projektas buvo atsiimtas, kuo skubiau pateikti pataisytą pasiūlymo projektą dėl reglamento dėl Europos savidraudos įmonių statuto;

Energetika

| 34. | primygtinai ragina 2013 m. tęsti darbą, susijusį su Energetikos veiksmų planu iki 2050 m., kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti prie decentralizuotos tvarios energijos ir energetikos infrastruktūros, pavyzdžiui, pažangių tinklų, kurie yra pagrindinis veiksmingo išteklių naudojimo ir ekologiškos ekonomikos veiksnys, propagavimo; todėl prašo Europos Komisijos parengti bendrą investicijų programą laikotarpiui iki 2030 m., kad ir rinkos dalyviai, ir vietos bei regionų valdžios institucijos turėtų tvirtą pagrindą; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina 2013 m. tęsti darbą, susijusį su Energetikos veiksmų planu iki 2050 m., kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti prie decentralizuotos tvarios energijos ir energetikos infrastruktūros, pavyzdžiui, pažangių tinklų, kurie yra pagrindinis veiksmingo išteklių naudojimo ir ekologiškos ekonomikos veiksnys, propagavimo; todėl prašo Europos Komisijos parengti bendrą investicijų programą laikotarpiui iki 2030 m., kad ir rinkos dalyviai, ir vietos bei regionų valdžios institucijos turėtų tvirtą pagrindą;

| 35. | prašo Europos Komisijos įvertinti, kokių būtų galima sukurti papildomų decentralizuotai valdomų finansinių priemonių, kad regionų ir vietos valdžios institucijas, o ypač Merų pakto partnerius, būtų galima paskatinti įgyvendinti Tvarios energetikos veiksmų planus; taip pat pritaria tam, kad būsimose ES finansavimo programose su energijos vartojimo efektyvumu ir taupymu susijusios finansinės priemonės būtų geriau grupuojamos (9); |
| --- | --- |

35.

prašo Europos Komisijos įvertinti, kokių būtų galima sukurti papildomų decentralizuotai valdomų finansinių priemonių, kad regionų ir vietos valdžios institucijas, o ypač Merų pakto partnerius, būtų galima paskatinti įgyvendinti Tvarios energetikos veiksmų planus; taip pat pritaria tam, kad būsimose ES finansavimo programose su energijos vartojimo efektyvumu ir taupymu susijusios finansinės priemonės būtų geriau grupuojamos (9);

| 36. | prašo Europos Komisijos imtis veiksmų siekiant išspręsti valstybių narių ir valstybių narių regionų sujungimo problemas; taip pat prašo skatinti priemones, kuriomis sudaromos palankios sąlygos energijos mikrogamybos plėtrai ir jos integracijai į paskirstymo sistemas. |
| --- | --- |

36.

prašo Europos Komisijos imtis veiksmų siekiant išspręsti valstybių narių ir valstybių narių regionų sujungimo problemas; taip pat prašo skatinti priemones, kuriomis sudaromos palankios sąlygos energijos mikrogamybos plėtrai ir jos integracijai į paskirstymo sistemas.

| 37. | prašo mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms sudaryti palankesnes sąlygas gauti Europos investicijų banko paskolas investavimui energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos srityse; |
| --- | --- |

37.

prašo mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms sudaryti palankesnes sąlygas gauti Europos investicijų banko paskolas investavimui energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos srityse;

Regioninė politika

| 38. | primygtinai reikalauja siekti tikslo teisėkūros priemonių dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos rinkinį priimti 2013 m. pradžioje, kad vietos ir regionų valdžios institucijos struktūrinių fondų programas galėtų pradėti įgyvendinti 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

38.

primygtinai reikalauja siekti tikslo teisėkūros priemonių dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos rinkinį priimti 2013 m. pradžioje, kad vietos ir regionų valdžios institucijos struktūrinių fondų programas galėtų pradėti įgyvendinti 2014 m. sausio 1 d.;

| 39. | primygtinai ragina Eurostatą bendradarbiaujant su nacionalinėmis statistikos agentūromis imtis priemonių, kad palyginami regionų BVP statistiniai duomenys būtų pateikiami kuo anksčiau. |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina Eurostatą bendradarbiaujant su nacionalinėmis statistikos agentūromis imtis priemonių, kad palyginami regionų BVP statistiniai duomenys būtų pateikiami kuo anksčiau.

| 40. | primena, kad reikia nuosekliau ir griežčiau užtikrinti, kad ES politikoje atsispindėtų teritorinis matmuo; siūlo Europos Komisijai į tai atsižvelgti ateityje vykdant su poveikio vertinimu susijusią veiklą ir šiuo klausimu reguliariai teikti ataskaitas (10); |
| --- | --- |

40.

primena, kad reikia nuosekliau ir griežčiau užtikrinti, kad ES politikoje atsispindėtų teritorinis matmuo; siūlo Europos Komisijai į tai atsižvelgti ateityje vykdant su poveikio vertinimu susijusią veiklą ir šiuo klausimu reguliariai teikti ataskaitas (10);

| 41. | prašo Europos Komisijos plačiau taikyti ES pareigūnų laikino komandiravimo į vietos ir regionų valdžios institucijas sistemą (užuot sutelkus dėmesį vien į nacionalinį lygmenį), kad Europos Sąjungos institucijos geriau susipažintų su tuo, kaip ES teisės aktai ir projektai praktiškai įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

prašo Europos Komisijos plačiau taikyti ES pareigūnų laikino komandiravimo į vietos ir regionų valdžios institucijas sistemą (užuot sutelkus dėmesį vien į nacionalinį lygmenį), kad Europos Sąjungos institucijos geriau susipažintų su tuo, kaip ES teisės aktai ir projektai praktiškai įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu;

Transportas

| 42. | nekantriai laukia būsimo pasiūlymo dėl ES uostų politikos ateities; prašo įvertinti šio pasiūlymo teritorinį poveikį ir yra pasirengęs prie šio darbo prisidėti; |
| --- | --- |

42.

nekantriai laukia būsimo pasiūlymo dėl ES uostų politikos ateities; prašo įvertinti šio pasiūlymo teritorinį poveikį ir yra pasirengęs prie šio darbo prisidėti;

| 43. | pabrėžia tvaraus judumo mieste svarbą ir siūlo visose transporto rūšyse (autobusuose, traukiniuose, keltuose, dalijantis automobiliu ar dviračiu ir mokant kelių mokesčius) populiarinti elektroninius ir išmaniuosius atsiskaitymo būdus, kad būtų skatinama tobulinti sistemų sąveiką ir viešuoju transportu naudotis dažniau; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia tvaraus judumo mieste svarbą ir siūlo visose transporto rūšyse (autobusuose, traukiniuose, keltuose, dalijantis automobiliu ar dviračiu ir mokant kelių mokesčius) populiarinti elektroninius ir išmaniuosius atsiskaitymo būdus, kad būtų skatinama tobulinti sistemų sąveiką ir viešuoju transportu naudotis dažniau;

Aplinka

| 44. | konstatuoja, kad oro kokybės gerinimo lėtėjimo tendenciją iš esmės lemia tai, kad ES politika dėl teršalų mažinimo jų šaltinio vietoje yra nepakankamai plataus užmojo ir kad nepakanka priemonių nacionaliniu lygmeniu. Vietos ir regionų valdžios institucijoms sprendžiant šias problemas tenka didžioji dalis naštos ir atsakomybės (11); nekantriai laukia pasiūlymų dėl šių klausimų sprendimo būdų, kai netrukus bus peržiūrimi ES oro kokybės teisės aktai; |
| --- | --- |

44.

konstatuoja, kad oro kokybės gerinimo lėtėjimo tendenciją iš esmės lemia tai, kad ES politika dėl teršalų mažinimo jų šaltinio vietoje yra nepakankamai plataus užmojo ir kad nepakanka priemonių nacionaliniu lygmeniu. Vietos ir regionų valdžios institucijoms sprendžiant šias problemas tenka didžioji dalis naštos ir atsakomybės (11); nekantriai laukia pasiūlymų dėl šių klausimų sprendimo būdų, kai netrukus bus peržiūrimi ES oro kokybės teisės aktai;

| 45. | tikisi, kad atliekant šią peržiūrą bus numatyti panašaus užmojo ES teršalų išmetimo politikos (prevencijos taršos vietoje) ir teršalų nusėdimo politikos tikslai ir suvienodinti įgyvendinimo terminai ir ypač, kad siekiant sumažinti foninę koncentraciją bus sugriežtinta direktyva dėl teršalų išmetimo nacionalinių ribų, bus padidinti transporto priemonėms taikomi azoto oksidų (NO2 ir NOx) ir kietųjų dalelių išmetimo standartai, taip pat bus sprendžiamos laivų ir oro transporto išmetamų teršalų problemos ir supaprastinti matavimo rodikliai ir kriterijai; ragina ES oro kokybės gerinimo politiką susieti su kitų sričių – transporto, būsto, pramonės, energetikos ir klimato – politika; |
| --- | --- |

45.

tikisi, kad atliekant šią peržiūrą bus numatyti panašaus užmojo ES teršalų išmetimo politikos (prevencijos taršos vietoje) ir teršalų nusėdimo politikos tikslai ir suvienodinti įgyvendinimo terminai ir ypač, kad siekiant sumažinti foninę koncentraciją bus sugriežtinta direktyva dėl teršalų išmetimo nacionalinių ribų, bus padidinti transporto priemonėms taikomi azoto oksidų (NO2 ir NOx) ir kietųjų dalelių išmetimo standartai, taip pat bus sprendžiamos laivų ir oro transporto išmetamų teršalų problemos ir supaprastinti matavimo rodikliai ir kriterijai; ragina ES oro kokybės gerinimo politiką susieti su kitų sričių – transporto, būsto, pramonės, energetikos ir klimato – politika;

| 46. | primygtinai reikalauja į ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją įtraukti skirsnį dėl regionų ir savivaldybių prisitaikymo veiksmų, taip pat vietos ir regionų lygmeniu sprendimus priimantiems pareigūnams skirtas gaires ir paramą; reikėtų apsvarstyti galimybę sudaryti Europos regionų, ypač pažeidžiamų, prisitaikymo strategijų darbo grupę, kurią sudarytų Regionų komiteto, Klimato politikos generalinio direktorato, Europos aplinkos agentūros, Jungtinio tyrimų centro ir vietos bei regionų tinklų ir asociacijų atstovai; |
| --- | --- |

46.

primygtinai reikalauja į ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją įtraukti skirsnį dėl regionų ir savivaldybių prisitaikymo veiksmų, taip pat vietos ir regionų lygmeniu sprendimus priimantiems pareigūnams skirtas gaires ir paramą; reikėtų apsvarstyti galimybę sudaryti Europos regionų, ypač pažeidžiamų, prisitaikymo strategijų darbo grupę, kurią sudarytų Regionų komiteto, Klimato politikos generalinio direktorato, Europos aplinkos agentūros, Jungtinio tyrimų centro ir vietos bei regionų tinklų ir asociacijų atstovai;

Žemės ūkis ir jūrų politika

| 47. | pabrėžia, kad reikia komunikato, kurio dėmesio centre būtų „nauja vietos maisto produktų kokybės sistema“, nes vietos maisto sistemos palaiko vietos ir regionų ekonomiką – jos kuria darbo vietas žemės ūkio ir maisto gamybos sektoriuose; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad reikia komunikato, kurio dėmesio centre būtų „nauja vietos maisto produktų kokybės sistema“, nes vietos maisto sistemos palaiko vietos ir regionų ekonomiką – jos kuria darbo vietas žemės ūkio ir maisto gamybos sektoriuose;

| 48. | norėtų, kad Komisija parodytų didesnį lankstumą siekiant rasti išeitį iš šiuo metu susidariusios aklavietės, kurioje spręsdami daugiamečių žuvininkystės sektoriaus planų teisinio pagrindo klausimą atsidūrė Europos Parlamentas ir Taryba; nori, kad rengiant pasiūlymų, susijusių su bendros žuvininkystės politikos reforma, rinkinį būtų pasiūlyta daugiau priemonių, skatinančių didesnę žuvininkystės politikos decentralizaciją, ir įgyvendinimo priemonių, pritaikytų prie pakrantės regionų ir su vidaus vandenimis besiribojančių regionų poreikių ir iššūkių; |
| --- | --- |

48.

norėtų, kad Komisija parodytų didesnį lankstumą siekiant rasti išeitį iš šiuo metu susidariusios aklavietės, kurioje spręsdami daugiamečių žuvininkystės sektoriaus planų teisinio pagrindo klausimą atsidūrė Europos Parlamentas ir Taryba; nori, kad rengiant pasiūlymų, susijusių su bendros žuvininkystės politikos reforma, rinkinį būtų pasiūlyta daugiau priemonių, skatinančių didesnę žuvininkystės politikos decentralizaciją, ir įgyvendinimo priemonių, pritaikytų prie pakrantės regionų ir su vidaus vandenimis besiribojančių regionų poreikių ir iššūkių;

| 49. | pasisako už tai, kad būtų rengiama jūros baseino strategija, kuri būtų integruotos jūrų politikos priemone, tačiau mano, kad tokiose strategijose, kaip Atlanto regionui skirta strategija, kuri turi būti priimta 2013 m., reikia labiau pabrėžti teritorinį aspektą ir šiuo požiūriu atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

49.

pasisako už tai, kad būtų rengiama jūros baseino strategija, kuri būtų integruotos jūrų politikos priemone, tačiau mano, kad tokiose strategijose, kaip Atlanto regionui skirta strategija, kuri turi būti priimta 2013 m., reikia labiau pabrėžti teritorinį aspektą ir šiuo požiūriu atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant makroregionines strategijas;

ES pilietybė

| 50. | pasisako už tai, kad vykdant piliečių teisėms išplėsti ir sustiprinti skirtas iniciatyvas ir dedant pastangas susigrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos Sąjunga ir jos institucijomis būtų atsižvelgiama į vietos ir regionų aspektą, ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti vaikų ir jaunimo dalyvavimą, nes jie geba naudotis su pilietybe susijusiomis teisėmis ir prisiimti atitinkamą atsakomybę; ragina Komisiją šiam klausimui skirti pagrindinį dėmesį organizuojant 2013-ųjų Europos piliečių metų renginius, prie kurių ketina prisidėti ir Regionų komitetas; |
| --- | --- |

50.

pasisako už tai, kad vykdant piliečių teisėms išplėsti ir sustiprinti skirtas iniciatyvas ir dedant pastangas susigrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos Sąjunga ir jos institucijomis būtų atsižvelgiama į vietos ir regionų aspektą, ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti vaikų ir jaunimo dalyvavimą, nes jie geba naudotis su pilietybe susijusiomis teisėmis ir prisiimti atitinkamą atsakomybę; ragina Komisiją šiam klausimui skirti pagrindinį dėmesį organizuojant 2013-ųjų Europos piliečių metų renginius, prie kurių ketina prisidėti ir Regionų komitetas;

| 51. | yra pasirengęs bendradarbiaudamas su kitomis ES institucijomis prisidėti prie tolesnės veiklos labiausiai pasisekusių Europos piliečių iniciatyvų srityje; |
| --- | --- |

51.

yra pasirengęs bendradarbiaudamas su kitomis ES institucijomis prisidėti prie tolesnės veiklos labiausiai pasisekusių Europos piliečių iniciatyvų srityje;

Europa plačiąja prasme ir Europa pasaulyje

| 52. | prašo Europos kaimynystės politikos šalių vietos ir regionų subjektams sudaryti palankesnes sąlygas gauti atitinkamų ES fondų finansavimą ir pritaria tam, kad šiuo metu galiojančiose programose (tarp jų ir ETBG) būtų leista dalyvauti partneriams iš kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

52.

prašo Europos kaimynystės politikos šalių vietos ir regionų subjektams sudaryti palankesnes sąlygas gauti atitinkamų ES fondų finansavimą ir pritaria tam, kad šiuo metu galiojančiose programose (tarp jų ir ETBG) būtų leista dalyvauti partneriams iš kaimyninių šalių;

| 53. | dar kartą pabrėžia, kad ketina ir toliau vaisingai bendradarbiauti su Europos Komisija taikant Vietos administravimo priemonę, kad dar labiau sustiprėtų šalių kandidačių ir narystės siekiančių šalių vietos pajėgumai ir jos daugiau sužinotų apie ES ir susipažintų su jos procedūromis; prašo Komisijos apsvarstyti galimybę išplėsti šią priemonę, kad ji būtų taikoma ir Europos kaimynystės politikos šalių vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

53.

dar kartą pabrėžia, kad ketina ir toliau vaisingai bendradarbiauti su Europos Komisija taikant Vietos administravimo priemonę, kad dar labiau sustiprėtų šalių kandidačių ir narystės siekiančių šalių vietos pajėgumai ir jos daugiau sužinotų apie ES ir susipažintų su jos procedūromis; prašo Komisijos apsvarstyti galimybę išplėsti šią priemonę, kad ji būtų taikoma ir Europos kaimynystės politikos šalių vietos valdžios institucijoms;

| 54. | tikisi, kad į Komiteto rekomendacijas bus deramai atsižvelgta rengiant Komisijos 2013 m. darbo programą ir paveda Regionų komiteto Pirmininkei šią rezoliuciją perduoti Europos Komisijos Pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Europos Parlamento Pirmininkui, ES Tarybai pirmininkaujančiam Kiprui ir netrukus jai pirmininkausiančioms Airijai ir Lietuvai. |
| --- | --- |

54.

tikisi, kad į Komiteto rekomendacijas bus deramai atsižvelgta rengiant Komisijos 2013 m. darbo programą ir paveda Regionų komiteto Pirmininkei šią rezoliuciją perduoti Europos Komisijos Pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Europos Parlamento Pirmininkui, ES Tarybai pirmininkaujančiam Kiprui ir netrukus jai pirmininkausiančioms Airijai ir Lietuvai.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM (2011) 777 final.

1

(2)  CdR 361/2011 fin

2

(3)  CdR 42/2012 fin

3

(4)  CdR 318/2010, bendrapranešėjai Mercedes Bresso ir Ramon Valcarcel Siso.

4

(5)  2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, p. 7.

5

(6)  CdR 72/2011, pranešėjas Markku Markkula.

6

(7)  CdR 318/2010, bendrapranešėjai Mercedes Bresso ir Ramon Valcarcel Siso.

7

(8)  Žr. COM (2012)299, 2.1 punktas.

8

(9)  CdR 85/2012, pranešėjas Brian Meaney.

9

(10)  CdR 273/2011, pranešėjas Luc Van den Brande.

10

(11)  CdR 329/2011, pranešėjas Cor Lamers.

11

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/6

---

Regionų komiteto nuomonė. Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą

2012/C 277/02

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad visiškai laikantis SESV 21 straipsnio 1 dalyje nustatytų principų, visi ES migracijos politikos aspektai, taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis, turi būti grindžiami pagarba migrantų žmogaus teisėms ir solidarumu šalims, iš kurių atvyksta didžiausi migrantų srautai, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad visiškai laikantis SESV 21 straipsnio 1 dalyje nustatytų principų, visi ES migracijos politikos aspektai, taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis, turi būti grindžiami pagarba migrantų žmogaus teisėms ir solidarumu šalims, iš kurių atvyksta didžiausi migrantų srautai,

| — | pabrėžia, kad būtina išsamiai išanalizuoti visas migracijos priežastis, įskaitant susijusias su klimato kaita, kad būtų parengtas tinkamas teisinis pagrindas asmenims, paliekantiems savo šalį dėl gaivalinių nelaimių arba klimato sąlygų ir rizikuojantiems savo gyvybe arba fiziniu saugumu, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad būtina išsamiai išanalizuoti visas migracijos priežastis, įskaitant susijusias su klimato kaita, kad būtų parengtas tinkamas teisinis pagrindas asmenims, paliekantiems savo šalį dėl gaivalinių nelaimių arba klimato sąlygų ir rizikuojantiems savo gyvybe arba fiziniu saugumu,

| — | mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens subjektai ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikrinta asmenų gerovė, |
| --- | --- |

—

mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens subjektai ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikrinta asmenų gerovė,

| — | visų pirma prašo visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas taikant VPMJ ir šiuo tikslu sustiprinti jau įgyvendinamus decentralizuoto bendradarbiavimo projektus ir struktūruotą dialogą kaip, pavyzdžiui, ARLEM ir CORLEAP. |
| --- | --- |

—

visų pirma prašo visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas taikant VPMJ ir šiuo tikslu sustiprinti jau įgyvendinamus decentralizuoto bendradarbiavimo projektus ir struktūruotą dialogą kaip, pavyzdžiui, ARLEM ir CORLEAP.

| Pranešėjas | Nichi VENDOLA (IT / ESP), Apulijos regiono pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą
  COM(2011) 743 final |

Pranešėjas

Nichi VENDOLA (IT / ESP), Apulijos regiono pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą

COM(2011) 743 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pabrėžia Visuotino požiūrio į migraciją ir judumą (VPMJ) svarbą. Juo turi būti grindžiami Europos Sąjungos veiksmai, susiję su pasauliniu migracijos ir judumo valdymu, ir jis rodo bendrą migracijos politikos tendenciją užtikrinti Europos Sąjungos išorės santykių ir vystymosi politikos veiksmų suderinamumą su jos imigracijos politika; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia Visuotino požiūrio į migraciją ir judumą (VPMJ) svarbą. Juo turi būti grindžiami Europos Sąjungos veiksmai, susiję su pasauliniu migracijos ir judumo valdymu, ir jis rodo bendrą migracijos politikos tendenciją užtikrinti Europos Sąjungos išorės santykių ir vystymosi politikos veiksmų suderinamumą su jos imigracijos politika;

| 2. | teigiamai vertina Europos Komisijos iniciatyvą atnaujinti VPMJ, jį labiau sukonkretinti ir sutelkti dėmesį į migrantų klausimus bei geriau užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms išvykimo, tranzito ir tikslo šalyse; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina Europos Komisijos iniciatyvą atnaujinti VPMJ, jį labiau sukonkretinti ir sutelkti dėmesį į migrantų klausimus bei geriau užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms išvykimo, tranzito ir tikslo šalyse;

| 3. | primena žmogaus teisę palikti bet kurią šalį, įskaitant savąją, ir į ją sugrįžti (1), ir tai, kad ši teisė yra teisinis pagrindas svarstant bet kokį migracijos klausimą, taip pat primena, kad reikia skatinti pasirinktinę migraciją, kad ir kokios būtų pasirinkimą lėmusios priežastys ar specifiniai tikslo šalies reikalavimai (2); |
| --- | --- |

3.

primena žmogaus teisę palikti bet kurią šalį, įskaitant savąją, ir į ją sugrįžti (1), ir tai, kad ši teisė yra teisinis pagrindas svarstant bet kokį migracijos klausimą, taip pat primena, kad reikia skatinti pasirinktinę migraciją, kad ir kokios būtų pasirinkimą lėmusios priežastys ar specifiniai tikslo šalies reikalavimai (2);

| 4. | pabrėžia, kad visiškai laikantis SESV 21 straipsnio 1 dalyje nustatytų principų, visi ES migracijos politikos aspektai, taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis, turi būti grindžiami pagarba migrantų žmogaus teisėms ir solidarumu šalims, iš kurių atvyksta didžiausi migrantų srautai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad visiškai laikantis SESV 21 straipsnio 1 dalyje nustatytų principų, visi ES migracijos politikos aspektai, taip pat santykiai su trečiosiomis šalimis, turi būti grindžiami pagarba migrantų žmogaus teisėms ir solidarumu šalims, iš kurių atvyksta didžiausi migrantų srautai;

| 5. | mano, kad nustatant trečiųjų šalių piliečių atvykimo galimybes ir rengiant migrantų priėmimo ir integracijos politiką turi būti užtikrinta veiksminga žmogaus teisių apsauga; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nustatant trečiųjų šalių piliečių atvykimo galimybes ir rengiant migrantų priėmimo ir integracijos politiką turi būti užtikrinta veiksminga žmogaus teisių apsauga;

| 6. | pabrėžia, kad tiek Sąjungos, tiek ir valstybių narių sudarytuose susitarimuose dėl readmisijos arba susitarimuose dėl vizų režimo supaprastinimo, taip pat įgyvendinant visas kovos su neteisėta migracija priemones, turi būti visapusiškai užtikrinamos žmogaus teisės atsižvelgiant, visų pirma, į ES pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas, kaip ne kartą yra pareiškęs Europos žmogaus teisių teismas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad tiek Sąjungos, tiek ir valstybių narių sudarytuose susitarimuose dėl readmisijos arba susitarimuose dėl vizų režimo supaprastinimo, taip pat įgyvendinant visas kovos su neteisėta migracija priemones, turi būti visapusiškai užtikrinamos žmogaus teisės atsižvelgiant, visų pirma, į ES pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nuostatas, kaip ne kartą yra pareiškęs Europos žmogaus teisių teismas;

| 7. | pabrėžia, kad reikalavimas mažinti migracijos srautus niekada negali būti viršesnis už kiekvieno žmogaus teisę į tarptautinę apsaugą Sąjungoje, kuri turi išlikti prieglobsčio vieta tiems, kurie bėga nuo persekiojimo arba kuriems reikia apsaugos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad reikalavimas mažinti migracijos srautus niekada negali būti viršesnis už kiekvieno žmogaus teisę į tarptautinę apsaugą Sąjungoje, kuri turi išlikti prieglobsčio vieta tiems, kurie bėga nuo persekiojimo arba kuriems reikia apsaugos;

| 8. | teigia, kad dėl daugelį Europos Sąjungos šalių palietusios ekonomikos krizės gali padidėti prieštaravimai tarp sienų kontrolės politikos ir migrantų žmogaus teisių užtikrinimo; |
| --- | --- |

8.

teigia, kad dėl daugelį Europos Sąjungos šalių palietusios ekonomikos krizės gali padidėti prieštaravimai tarp sienų kontrolės politikos ir migrantų žmogaus teisių užtikrinimo;

| 9. | pabrėžia, kad būtina išsamiai išanalizuoti visas migracijos priežastis, įskaitant susijusias su klimato kaita (3), kad būtų parengtas tinkamas teisinis pagrindas asmenims, paliekantiems savo šalį dėl gaivalinių nelaimių arba klimato sąlygų ir rizikuojantiems savo gyvybe arba fiziniu saugumu (4); |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad būtina išsamiai išanalizuoti visas migracijos priežastis, įskaitant susijusias su klimato kaita (3), kad būtų parengtas tinkamas teisinis pagrindas asmenims, paliekantiems savo šalį dėl gaivalinių nelaimių arba klimato sąlygų ir rizikuojantiems savo gyvybe arba fiziniu saugumu (4);

| 10. | ragina Europos Komisiją paskelbti darbo dokumentą dėl migracijos ir klimato kaitos, kaip buvo numatyta 2011 m. gegužės 4 d. komunikate dėl migracijos (5); |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Komisiją paskelbti darbo dokumentą dėl migracijos ir klimato kaitos, kaip buvo numatyta 2011 m. gegužės 4 d. komunikate dėl migracijos (5);

| 11. | mano, kad, siekiant užtikrinti visuotinio požiūrio veiksmingumą, būtina stiprinti koordinavimą tarp Europos Sąjungos, nacionalinio, regionų ir vietos lygmens ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

11.

mano, kad, siekiant užtikrinti visuotinio požiūrio veiksmingumą, būtina stiprinti koordinavimą tarp Europos Sąjungos, nacionalinio, regionų ir vietos lygmens ir trečiųjų šalių;

| 12. | dar kartą primena Regionų komiteto poziciją „kad vietos ir regionų valdžios institucijos pirmiausia patiria didelį bendros imigracijos politikos poveikį. Viena vertus, būtent jos susiduria su neteisėtos imigracijos sunkumais; kita vertus, joms tenka teikti šiems žmonėms nemažai paslaugų, tai yra vienas integracijos vietos lygmeniu aspektų. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turi plačiu mastu dalyvauti nustatant Europos teisėtos imigracijos sąlygas, kovos su neteisėta imigracija priemones ir plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą su migrantų kilmės šalimis“ (6); |
| --- | --- |

12.

dar kartą primena Regionų komiteto poziciją „kad vietos ir regionų valdžios institucijos pirmiausia patiria didelį bendros imigracijos politikos poveikį. Viena vertus, būtent jos susiduria su neteisėtos imigracijos sunkumais; kita vertus, joms tenka teikti šiems žmonėms nemažai paslaugų, tai yra vienas integracijos vietos lygmeniu aspektų. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turi plačiu mastu dalyvauti nustatant Europos teisėtos imigracijos sąlygas, kovos su neteisėta imigracija priemones ir plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą su migrantų kilmės šalimis“ (6);

| 13. | džiaugiasi pasiekta didele pažanga užtikrinant didesnį pinigų pervedimo į migrantų kilmės šalis paslaugų skaidrumą, saugumą ir mažesnes kainas ir pritaria Europos Komisijos remiamoms iniciatyvoms efektyviai investuoti į tėvynę pervedamas migrantų lėšas; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi pasiekta didele pažanga užtikrinant didesnį pinigų pervedimo į migrantų kilmės šalis paslaugų skaidrumą, saugumą ir mažesnes kainas ir pritaria Europos Komisijos remiamoms iniciatyvoms efektyviai investuoti į tėvynę pervedamas migrantų lėšas;

| 14. | mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens institucijos ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikrinta asmenų gerovė; |
| --- | --- |

14.

mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens institucijos ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikrinta asmenų gerovė;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant VPMJ

| 15. | mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens subjektai ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikinta asmenų gerovė; |
| --- | --- |

15.

mano, kad VPMJ turi būti grindžiamas daugiapakopio valdymo principais siekiant, kad jį valdytų labiausiai pagal aplinkybes tinkančio lygmens subjektai ir būtų laikomasi subsidiarumo principo, kad tiek kilmės, tiek tikslo šalyse būtų kuo geriau užtikinta asmenų gerovė;

| 16. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės dalyvės įgyvendinant VPMJ, kadangi jos ne tik nustato ir įgyvendina socialinę, užimtumo, migrantų priėmimo ir integracijos politiką ir valdo neteisėtą imigraciją, bet ir inicijuoja išsamų dialogą ir įvairias bendradarbiavimo formas su migrantų kilmės ir tranzito šalimis (7); |
| --- | --- |

16.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės dalyvės įgyvendinant VPMJ, kadangi jos ne tik nustato ir įgyvendina socialinę, užimtumo, migrantų priėmimo ir integracijos politiką ir valdo neteisėtą imigraciją, bet ir inicijuoja išsamų dialogą ir įvairias bendradarbiavimo formas su migrantų kilmės ir tranzito šalimis (7);

| 17. | teigia, kad regionų ir vietos valdžios institucijos jau ėmėsi iniciatyvos užmegzti dialogą ir įgyvendinti decentralizuoto bendradarbiavimo projektus su analogiškomis trečiųjų šalių, kurių dauguma yra migrantų kilmės arba tranzito šalys, institucijomis; |
| --- | --- |

17.

teigia, kad regionų ir vietos valdžios institucijos jau ėmėsi iniciatyvos užmegzti dialogą ir įgyvendinti decentralizuoto bendradarbiavimo projektus su analogiškomis trečiųjų šalių, kurių dauguma yra migrantų kilmės arba tranzito šalys, institucijomis;

| 18. | mano, kad ARLEM (Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją) ir CORLEAP (Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją) reikėtų laikyti tinkamiausiomis struktūromis plėtoti dialogą su Viduržemio jūros regiono ir Rytų Europos vietos ir regionų valdžios institucijomis imigracijos ir vystymosi klausimais; |
| --- | --- |

18.

mano, kad ARLEM (Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją) ir CORLEAP (Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją) reikėtų laikyti tinkamiausiomis struktūromis plėtoti dialogą su Viduržemio jūros regiono ir Rytų Europos vietos ir regionų valdžios institucijomis imigracijos ir vystymosi klausimais;

| 19. | laikosi nuomonės, kad reikia siekti kuo didesnio valstybių narių įgyvendinamų dvišalių iniciatyvų ir regioninių bei dvišalių dialogų tarpusavio nuoseklumo, kadangi tai yra Sąjungos užsienio politikos imigracijos srityje priemonės; mano, kad vienas iš būdų užtikrinti šių priemonių nuoseklumą yra visiškai pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomas dialogo skatinimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

19.

laikosi nuomonės, kad reikia siekti kuo didesnio valstybių narių įgyvendinamų dvišalių iniciatyvų ir regioninių bei dvišalių dialogų tarpusavio nuoseklumo, kadangi tai yra Sąjungos užsienio politikos imigracijos srityje priemonės; mano, kad vienas iš būdų užtikrinti šių priemonių nuoseklumą yra visiškai pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomas dialogo skatinimo iniciatyvas;

| 20. | ragina institucijas pripažinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo kompetenciją nacionalinėje sistemoje dalyvauja įgyvendinant VPMJ; tam jos turėtų taikyti priemones, pagal kurias pastarosioms būtų skiriamas ES finansavimas apeinant centrinės valdžios institucijas ir atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus; |
| --- | --- |

20.

ragina institucijas pripažinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo kompetenciją nacionalinėje sistemoje dalyvauja įgyvendinant VPMJ; tam jos turėtų taikyti priemones, pagal kurias pastarosioms būtų skiriamas ES finansavimas apeinant centrinės valdžios institucijas ir atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus;

| 21. | ragina Europos Komisiją remti novatoriškus projektus, kurie leistų pasiekti tikslą suderinti darbo paklausą ir pasiūlą, ir į šį procesą kaip tarpininkes įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kadangi būtent jos daugelyje valstybių narių yra atsakingos už šią sritį, ir tokiu būdu sukurti veiksmingą priemonę įveikti kai kuriuose darbo rinkos segmentuose iškylančią gebėjimų stygiaus problemą; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos Komisiją remti novatoriškus projektus, kurie leistų pasiekti tikslą suderinti darbo paklausą ir pasiūlą, ir į šį procesą kaip tarpininkes įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kadangi būtent jos daugelyje valstybių narių yra atsakingos už šią sritį, ir tokiu būdu sukurti veiksmingą priemonę įveikti kai kuriuose darbo rinkos segmentuose iškylančią gebėjimų stygiaus problemą;

| 22. | norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų ES imigracijos portalo atnaujinime ir papildytų jį imigrantams aktualia informacija apie tikslo regionus, miestus ir bendruomenes; |
| --- | --- |

22.

norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų ES imigracijos portalo atnaujinime ir papildytų jį imigrantams aktualia informacija apie tikslo regionus, miestus ir bendruomenes;

Imigracijos politikos ir vystomojo bendradarbiavimo sąsajos

| 23. | mano, kad labai svarbu užtikrinti Sąjungos migracijos ir vystymosi politikos bei jos išorės imigracijos ir prieglobsčio politikos tarpusavio nuoseklumą. Visų pirma reikėtų, kad Sąjungos ir valstybių narių veiksmai trečiosiose šalyse būtų grindžiami solidarumo su šiomis šalimis principu ir bendru vystymosi siekiu, kad būtų pašalintos svarbiausios migracijos priežastys ir panaikintas skurdas, ypatingą dėmesį skiriant šių šalių vidaus išteklių sutelkimui, taip pat paramai institucijų stiprinimui, valdymo gerinimui ir teisinės valstybės principo įgyvendinimui, kurie yra pagrindiniai ekonominių ir socialinių permainų veiksniai; |
| --- | --- |

23.

mano, kad labai svarbu užtikrinti Sąjungos migracijos ir vystymosi politikos bei jos išorės imigracijos ir prieglobsčio politikos tarpusavio nuoseklumą. Visų pirma reikėtų, kad Sąjungos ir valstybių narių veiksmai trečiosiose šalyse būtų grindžiami solidarumo su šiomis šalimis principu ir bendru vystymosi siekiu, kad būtų pašalintos svarbiausios migracijos priežastys ir panaikintas skurdas, ypatingą dėmesį skiriant šių šalių vidaus išteklių sutelkimui, taip pat paramai institucijų stiprinimui, valdymo gerinimui ir teisinės valstybės principo įgyvendinimui, kurie yra pagrindiniai ekonominių ir socialinių permainų veiksniai;

| 24. | primygtinai prašo Komisijos finansinius išteklius besivystančioms šalims skirstyti vadovaujantis vystomojo bendradarbiavimo principais, prioritetais ir strategijomis, kartu atsižvelgiant į principą „parama už pažangą“; |
| --- | --- |

24.

primygtinai prašo Komisijos finansinius išteklius besivystančioms šalims skirstyti vadovaujantis vystomojo bendradarbiavimo principais, prioritetais ir strategijomis, kartu atsižvelgiant į principą „parama už pažangą“;

| 25. | mano, kad abipusiškumo principas turi būti derinamas su vystomojo bendradarbiavimo principu, ypač plėtojant partnerystę judumo srityje ir įgyvendinant bendrą migracijos ir judumo darbotvarkę (8); |
| --- | --- |

25.

mano, kad abipusiškumo principas turi būti derinamas su vystomojo bendradarbiavimo principu, ypač plėtojant partnerystę judumo srityje ir įgyvendinant bendrą migracijos ir judumo darbotvarkę (8);

| 26. | laikosi nuomonės, kad įgyvendinant VPMJ pažeidžiamoms grupėms, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams, turi būti suteikta tinkama apsauga; ji turi būtų užtikrinama nukreipiant trečiųjų šalių veiksmus tinkama linkme ir vykdant atitinkamas priėmimo ir socialinės integracijos priemones valstybėse narėse, taip pat skatinant daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos sklaidą valstybėse narėse; be to, ragina Europos Komisiją iš tikrųjų įgyvendinti veiksmų plano dėl nelydimų nepilnamečių priemones; |
| --- | --- |

26.

laikosi nuomonės, kad įgyvendinant VPMJ pažeidžiamoms grupėms, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams, turi būti suteikta tinkama apsauga; ji turi būtų užtikrinama nukreipiant trečiųjų šalių veiksmus tinkama linkme ir vykdant atitinkamas priėmimo ir socialinės integracijos priemones valstybėse narėse, taip pat skatinant daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos sklaidą valstybėse narėse; be to, ragina Europos Komisiją iš tikrųjų įgyvendinti veiksmų plano dėl nelydimų nepilnamečių priemones;

| 27. | prašo laikytis bona fide lyčių lygybės požiūrio, kad būtų stiprinamas ypatingas moterų vaidmuo migracijos ir visų šeimos narių socialinės integracijos priimančiose šalyse procesuose; |
| --- | --- |

27.

prašo laikytis bona fide lyčių lygybės požiūrio, kad būtų stiprinamas ypatingas moterų vaidmuo migracijos ir visų šeimos narių socialinės integracijos priimančiose šalyse procesuose;

| 28. | pabrėžia, kad Sąjungos imigracijos politika gali prieštarauti jos vystomojo bendradarbiavimo politikai, nes norima pritraukti talentus iš trečiųjų šalių demografinio ir ekonominio vystymosi tikslais, numatytais strategijoje „Europa 2020“; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad Sąjungos imigracijos politika gali prieštarauti jos vystomojo bendradarbiavimo politikai, nes norima pritraukti talentus iš trečiųjų šalių demografinio ir ekonominio vystymosi tikslais, numatytais strategijoje „Europa 2020“;

| 29. | abejoja, ar apykaitinė migracija galėtų sustabdyti „protų nutekėjimo“ reiškinį, kylantį dėl selektyvios migracijos politikos, kadangi visiškai nėra žinomas šios priemonės veiksmingumas ir galimas poveikis; |
| --- | --- |

29.

abejoja, ar apykaitinė migracija galėtų sustabdyti „protų nutekėjimo“ reiškinį, kylantį dėl selektyvios migracijos politikos, kadangi visiškai nėra žinomas šios priemonės veiksmingumas ir galimas poveikis;

| 30. | taip pat mano, kad apykaitinė migracija gali visiškai nederėti su migrantų integracijos tikslais, todėl reikėtų parengti konkrečiai šiems darbuotojams skirtas integracijos strategijas, kad jie galėtų veiksmingai integruotis ir tais atvejais, kai jų buvimo laikotarpis Europos Sąjungoje nėra ilgalaikis (9); |
| --- | --- |

30.

taip pat mano, kad apykaitinė migracija gali visiškai nederėti su migrantų integracijos tikslais, todėl reikėtų parengti konkrečiai šiems darbuotojams skirtas integracijos strategijas, kad jie galėtų veiksmingai integruotis ir tais atvejais, kai jų buvimo laikotarpis Europos Sąjungoje nėra ilgalaikis (9);

| 31. | mano, kad diplomų ir kvalifikacijos pripažinimas suderintomis sąlygomis yra esminė priemonė, galinti padėti išvengti „protų švaistymo“ problemos ir užtikrinti veiksmingą migrantų integraciją ir reintegraciją kilmės šalyse apykaitinės migracijos sąlygomis; |
| --- | --- |

31.

mano, kad diplomų ir kvalifikacijos pripažinimas suderintomis sąlygomis yra esminė priemonė, galinti padėti išvengti „protų švaistymo“ problemos ir užtikrinti veiksmingą migrantų integraciją ir reintegraciją kilmės šalyse apykaitinės migracijos sąlygomis;

| 32. | ragina Europos Komisiją stiprinti priemones, kurių tikslas padėti valstybėms narėms supaprastinti diplomų ir kvalifikacijų pripažinimą, skatinti neformalų gebėjimų pripažinimą ir taip sudaryti sąlygas trečiųjų šalių darbuotojų judėjimui Europos darbo rinkoje; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Komisiją stiprinti priemones, kurių tikslas padėti valstybėms narėms supaprastinti diplomų ir kvalifikacijų pripažinimą, skatinti neformalų gebėjimų pripažinimą ir taip sudaryti sąlygas trečiųjų šalių darbuotojų judėjimui Europos darbo rinkoje;

| 33. | tikisi, kad dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis valdant migracijos srautus niekada nebus pažeista žmogaus teisė išvykti iš šalies, įskaitant gimtąją šalį, visų pirma tais atvejais, kai trečiųjų šalių prašoma kontroliuoti emigraciją atsižvelgiant į priimančiųjų šalių įstatymus; |
| --- | --- |

33.

tikisi, kad dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis valdant migracijos srautus niekada nebus pažeista žmogaus teisė išvykti iš šalies, įskaitant gimtąją šalį, visų pirma tais atvejais, kai trečiųjų šalių prašoma kontroliuoti emigraciją atsižvelgiant į priimančiųjų šalių įstatymus;

| 34. | mano, kad reikia daugiau investuoti į vystomojo bendradarbiavimo projektus, įgyvendinamus švietimo ir sveikatos apsaugos srityse, ir į juos tiesiogiai įtraukti universitetus bei skatinti mokslininkų ir visų akademinių darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia daugiau investuoti į vystomojo bendradarbiavimo projektus, įgyvendinamus švietimo ir sveikatos apsaugos srityse, ir į juos tiesiogiai įtraukti universitetus bei skatinti mokslininkų ir visų akademinių darbuotojų judumą;

| 35. | pritaria Europos Parlamentui pateiktai peticijai, kurioje raginama priimti Europos ir Viduržemio jūros regiono Erasmus ir Leonardo da Vinci programas, kurios taptų konkrečiomis priemonėmis Viduržemio jūros pakrančių šalių studentų abipusiam judumui skatinti; |
| --- | --- |

35.

pritaria Europos Parlamentui pateiktai peticijai, kurioje raginama priimti Europos ir Viduržemio jūros regiono Erasmus ir Leonardo da Vinci programas, kurios taptų konkrečiomis priemonėmis Viduržemio jūros pakrančių šalių studentų abipusiam judumui skatinti;

| 36. | tikisi, kad jaunimo, visų pirma studentų, judumas bus veiksmingai skatinamas supaprastinant vizų režimą, palengvinant biurokratines procedūras ir skiriant pakankamus finansinius išteklius; |
| --- | --- |

36.

tikisi, kad jaunimo, visų pirma studentų, judumas bus veiksmingai skatinamas supaprastinant vizų režimą, palengvinant biurokratines procedūras ir skiriant pakankamus finansinius išteklius;

| 37. | mano, kad turi būti skatinama ir remiama programa Erasmus visiems, taip pat ir jaunimo mainų geroji praktika, pavyzdžiui, Europos regionų asamblėjos remiama programa Eurodissey; |
| --- | --- |

37.

mano, kad turi būti skatinama ir remiama programa Erasmus visiems, taip pat ir jaunimo mainų geroji praktika, pavyzdžiui, Europos regionų asamblėjos remiama programa Eurodissey;

| 38. | mano, kad reikia nuodugniau išnagrinėti migracijos problemas, kurias lemia ekonominiai šalių skirtumai, ir priimti atitinkamas priemones šioms problemoms spręsti, pavyzdžiui, sukurti mechanizmus, kurie užtikrintų judumo galimybes ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, kurių vis dar labai trūksta kai kuriose valstybėse narėse ir kurių paklausos neįmanoma patenkinti vien tik skatinant apykaitinę migraciją; |
| --- | --- |

38.

mano, kad reikia nuodugniau išnagrinėti migracijos problemas, kurias lemia ekonominiai šalių skirtumai, ir priimti atitinkamas priemones šioms problemoms spręsti, pavyzdžiui, sukurti mechanizmus, kurie užtikrintų judumo galimybes ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, kurių vis dar labai trūksta kai kuriose valstybėse narėse ir kurių paklausos neįmanoma patenkinti vien tik skatinant apykaitinę migraciją;

| 39. | laikosi nuomonės, kad diaspora turi dalyvauti įgyvendinant priemones, taikomas iki išvykimo, tam pasinaudojant jau veikiančiomis interneto svetainėmis, kurias tiesiogiai valdo imigrantų asociacijos ir kuriose potencialiems migrantams suprantama kalba pateikiama jiems aktuali informacija; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad diaspora turi dalyvauti įgyvendinant priemones, taikomas iki išvykimo, tam pasinaudojant jau veikiančiomis interneto svetainėmis, kurias tiesiogiai valdo imigrantų asociacijos ir kuriose potencialiems migrantams suprantama kalba pateikiama jiems aktuali informacija;

| 40. | teigiamai vertina iki išvykimo taikomų priemonių stiprinimą ir mano, kad tam reikia didesnių investicijų ir kad būtina įtraukti migrantų kilmės šalyse veikiančias NVO ir vietos bei regionų valdžios institucijas, kurios dalyvauja migrantų ir jų šeimos narių priėmimo ir integracijos procedūrose; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina iki išvykimo taikomų priemonių stiprinimą ir mano, kad tam reikia didesnių investicijų ir kad būtina įtraukti migrantų kilmės šalyse veikiančias NVO ir vietos bei regionų valdžios institucijas, kurios dalyvauja migrantų ir jų šeimos narių priėmimo ir integracijos procedūrose;

Kova su neteisėta imigracija

| 41. | teigiamai vertina Sąjungos pastangas kovoti su neteisėta imigracija, visų pirma su neteisėtų imigrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis, taip pat pritaria priemonėms, skirtomis kovoti su darbdaviais, kurie įdarbina neteisėtus darbuotojus; |
| --- | --- |

41.

teigiamai vertina Sąjungos pastangas kovoti su neteisėta imigracija, visų pirma su neteisėtų imigrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis, taip pat pritaria priemonėms, skirtomis kovoti su darbdaviais, kurie įdarbina neteisėtus darbuotojus;

| 42. | pabrėžia, kad kovojant su neteisėta imigracija labai svarbu laikytis požiūrio, kad dalis migrantų gali būti prekybos žmonėmis aukos, todėl jiems būtina apsauga; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad kovojant su neteisėta imigracija labai svarbu laikytis požiūrio, kad dalis migrantų gali būti prekybos žmonėmis aukos, todėl jiems būtina apsauga;

| 43. | prašo Europos Komisijos tęsti iniciatyvą analizuoti nedeklaruojamo darbo reiškinį ir su juo kovoti, nes dėl jo kenčia visos Sąjungos ekonomika, be to, jis skatina neteisėtą imigraciją: tokie imigrantai gali būti išnaudojami darbo rinkoje arba tapti nusikalstamų grupuočių aukomis; |
| --- | --- |

43.

prašo Europos Komisijos tęsti iniciatyvą analizuoti nedeklaruojamo darbo reiškinį ir su juo kovoti, nes dėl jo kenčia visos Sąjungos ekonomika, be to, jis skatina neteisėtą imigraciją: tokie imigrantai gali būti išnaudojami darbo rinkoje arba tapti nusikalstamų grupuočių aukomis;

| 44. | pabrėžia, kad daug lėšų buvo skirta finansuoti kovos su neteisėta migracija priemones, tarp kurių galima paminėti FRONTEX agentūros vykdomas sienų kontrolės operacijas; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad daug lėšų buvo skirta finansuoti kovos su neteisėta migracija priemones, tarp kurių galima paminėti FRONTEX agentūros vykdomas sienų kontrolės operacijas;

| 45. | atkreipia dėmesį, kad visais sienų kontrolės etapais būtina užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, ypač negrąžinimo principo laikymąsi, taip pat pavesti ES institucijoms, visų pirma Europos Parlamentui, griežtai kontroliuoti FRONTEX agentūros veiklą; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį, kad visais sienų kontrolės etapais būtina užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, ypač negrąžinimo principo laikymąsi, taip pat pavesti ES institucijoms, visų pirma Europos Parlamentui, griežtai kontroliuoti FRONTEX agentūros veiklą;

| 46. | tikisi, kad analogiškos kontrolės bus siekiama ir vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, už kurio valdymą tiesiogiai atsako FRONTEX agentūra, kuri turi teisę su trečiosiomis šalimis sudaryti tarptautinius techninio pobūdžio susitarimus, kurių turinys turėtų būti skaidresnis, o taikymo sritis aiškiai apibrėžta; |
| --- | --- |

46.

tikisi, kad analogiškos kontrolės bus siekiama ir vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, už kurio valdymą tiesiogiai atsako FRONTEX agentūra, kuri turi teisę su trečiosiomis šalimis sudaryti tarptautinius techninio pobūdžio susitarimus, kurių turinys turėtų būti skaidresnis, o taikymo sritis aiškiai apibrėžta;

| 47. | mano, kad būtina atidžiai įvertinti visų vykdomų priemonių sąnaudų ir naudos santykį, kad būtų galima palyginti jų veiksmingumą, taip pat įvertinti repatriacijos procedūrų (sulaikymo ir priverstinio grąžinimo) sąnaudas ir valstybių narių išlaidas savanoriškam grįžimui palyginti su išlaidomis priverstiniam gražinimui; |
| --- | --- |

47.

mano, kad būtina atidžiai įvertinti visų vykdomų priemonių sąnaudų ir naudos santykį, kad būtų galima palyginti jų veiksmingumą, taip pat įvertinti repatriacijos procedūrų (sulaikymo ir priverstinio grąžinimo) sąnaudas ir valstybių narių išlaidas savanoriškam grįžimui palyginti su išlaidomis priverstiniam gražinimui;

| 48. | mano, kad reikėtų vengti atvejų, kai dėl nepakankamai lanksčių nacionalinių teisės aktų nuostatų teisėtai šalyje gyvenantys užsieniečiai tampa neteisėtais ir dėl to padidėja leistiną buvimo šalyje laiką viršijusių asmenų skaičius; |
| --- | --- |

48.

mano, kad reikėtų vengti atvejų, kai dėl nepakankamai lanksčių nacionalinių teisės aktų nuostatų teisėtai šalyje gyvenantys užsieniečiai tampa neteisėtais ir dėl to padidėja leistiną buvimo šalyje laiką viršijusių asmenų skaičius;

| 49. | mano, kad Europos Sąjungos institucijos ir valstybės narės turi rimtai apsvarstyti galimybę sudaryti sąlygas atvykti į Europos Sąjungą darbo paieškos tikslais, kaip aiškiai apibrėžta SESV 79 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

49.

mano, kad Europos Sąjungos institucijos ir valstybės narės turi rimtai apsvarstyti galimybę sudaryti sąlygas atvykti į Europos Sąjungą darbo paieškos tikslais, kaip aiškiai apibrėžta SESV 79 straipsnio 5 dalyje;

| 50. | laikosi nuomonės, kad viena svarbiausių priemonių, galinčių padėti spręsti neteisėtos migracijos problemas ir sumažinti leistiną buvimo šalyje laiką viršijusių asmenų skaičių, taip pat užtikrinti solidarumą su imigrantų kilmės šalimis, – sudaryti sąlygas atvykti teisėtai; |
| --- | --- |

50.

laikosi nuomonės, kad viena svarbiausių priemonių, galinčių padėti spręsti neteisėtos migracijos problemas ir sumažinti leistiną buvimo šalyje laiką viršijusių asmenų skaičių, taip pat užtikrinti solidarumą su imigrantų kilmės šalimis, – sudaryti sąlygas atvykti teisėtai;

| 51. | ragina institucijas į VPMJ įtraukti readmisijos strategiją, kad ši strategija būtų grindžiama vystomojo bendradarbiavimo principais ir netaptų atskira ir su VPMJ nesuderinama veiklos sritimi; |
| --- | --- |

51.

ragina institucijas į VPMJ įtraukti readmisijos strategiją, kad ši strategija būtų grindžiama vystomojo bendradarbiavimo principais ir netaptų atskira ir su VPMJ nesuderinama veiklos sritimi;

| 52. | mano, kad readmisijos susitarimai turi būti reguliariai vertinami, visų pirma dėl tranzito šalių įsipareigojimo priimti ne tik grįžtančius savo piliečius, bet ir pakeliui į ES per jų šalį vykstančius užsieniečius, kuriems iškyla grėsmė atsidurti „niekieno žemėje“; dėl to gali pablogėti jų padėtis tranzito šalyse ir iškilti rimta grėsmė, kad bus pažeistos jų žmogaus teisės; |
| --- | --- |

52.

mano, kad readmisijos susitarimai turi būti reguliariai vertinami, visų pirma dėl tranzito šalių įsipareigojimo priimti ne tik grįžtančius savo piliečius, bet ir pakeliui į ES per jų šalį vykstančius užsieniečius, kuriems iškyla grėsmė atsidurti „niekieno žemėje“; dėl to gali pablogėti jų padėtis tranzito šalyse ir iškilti rimta grėsmė, kad bus pažeistos jų žmogaus teisės;

Prieglobsčio politikos išorės aspektas

| 53. | mano, kad trečiųjų šalių prieglobsčio sistemos stiprinimą reikia vertinti ne kaip priemonę vengti pripažinti teisę į tarptautinę apsaugą ES; |
| --- | --- |

53.

mano, kad trečiųjų šalių prieglobsčio sistemos stiprinimą reikia vertinti ne kaip priemonę vengti pripažinti teisę į tarptautinę apsaugą ES;

| 54. | teigiamai vertina, kad regioninės apsaugos programose Europos Sąjunga bendradarbiavo su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNFCR), nors, palyginti su Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių numatyta apsauga, Sąjungos suteikiama apsauga yra platesnė, kadangi apima papildomą apsaugą ir apsaugą nuo Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją pažeidžiančio elgesio; |
| --- | --- |

54.

teigiamai vertina, kad regioninės apsaugos programose Europos Sąjunga bendradarbiavo su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNFCR), nors, palyginti su Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių numatyta apsauga, Sąjungos suteikiama apsauga yra platesnė, kadangi apima papildomą apsaugą ir apsaugą nuo Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją pažeidžiančio elgesio;

| 55. | tikisi, kad Sąjungos veiksmais niekada nebus siekiama sutrukdyti prieglobsčio prašytojams išvykti iš šalies su tikslu prašyti apsaugos kurioje nors ES valstybėje narėje; |
| --- | --- |

55.

tikisi, kad Sąjungos veiksmais niekada nebus siekiama sutrukdyti prieglobsčio prašytojams išvykti iš šalies su tikslu prašyti apsaugos kurioje nors ES valstybėje narėje;

| 56. | mano, kad būtina persvarstyti II Dublino reglamentą, ypač po griežtos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kritikos, ir jį pataisyti taip, kad būtų užtikrintas tikras valstybių narių solidarumas ir būtų gerbiamos žmogaus teisės, įskaitant teisę į šeimos susijungimą; |
| --- | --- |

56.

mano, kad būtina persvarstyti II Dublino reglamentą, ypač po griežtos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kritikos, ir jį pataisyti taip, kad būtų užtikrintas tikras valstybių narių solidarumas ir būtų gerbiamos žmogaus teisės, įskaitant teisę į šeimos susijungimą;

| 57. | ragina Europos Komisiją į partnerystės judumo srityje susitarimus įtraukti nuostatas dėl prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių apsaugos; |
| --- | --- |

57.

ragina Europos Komisiją į partnerystės judumo srityje susitarimus įtraukti nuostatas dėl prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių apsaugos;

| 58. | ragina institucijas ir valstybes nares padidinti jūroje vykdomos paieškos ir gelbėjimo sistemos veiksmingumą, visų pirma gerinant koordinavimą ir nustatant bendrus kriterijus dėl išgelbėtų migrantų išsilaipinimui tinkamiausių saugių vietų; |
| --- | --- |

58.

ragina institucijas ir valstybes nares padidinti jūroje vykdomos paieškos ir gelbėjimo sistemos veiksmingumą, visų pirma gerinant koordinavimą ir nustatant bendrus kriterijus dėl išgelbėtų migrantų išsilaipinimui tinkamiausių saugių vietų;

Galutinės nuostatos

| 59. | prašo Europos Komisijos, Tarybos ir Europos Parlamento tęsti diskusijas dėl keturių VPMJ ramsčių, kad visi potencialūs suinteresuotieji subjektai galėtų dalyvauti jį įgyvendinant; |
| --- | --- |

59.

prašo Europos Komisijos, Tarybos ir Europos Parlamento tęsti diskusijas dėl keturių VPMJ ramsčių, kad visi potencialūs suinteresuotieji subjektai galėtų dalyvauti jį įgyvendinant;

| 60. | visų pirma prašo visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas taikant VPMJ ir šiuo tikslu sustiprinti jau įgyvendinamus decentralizuoto bendradarbiavimo projektus ir struktūruotus dialogus, pavyzdžiui, ARLEM ir CORLEAP; |
| --- | --- |

60.

visų pirma prašo visapusiškai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas taikant VPMJ ir šiuo tikslu sustiprinti jau įgyvendinamus decentralizuoto bendradarbiavimo projektus ir struktūruotus dialogus, pavyzdžiui, ARLEM ir CORLEAP;

| 61. | prašo Europos Komisijos toliau tirti pasaulinės migracijos priežastis ir pobūdį, kad būtų galima sukurti veiksmingą ir solidarumu su trečiosiomis šalimis pagrįstą strategiją šiam reiškiniui valdyti; |
| --- | --- |

61.

prašo Europos Komisijos toliau tirti pasaulinės migracijos priežastis ir pobūdį, kad būtų galima sukurti veiksmingą ir solidarumu su trečiosiomis šalimis pagrįstą strategiją šiam reiškiniui valdyti;

| 62. | smerkia politiką, pagal kurią į migrantus žiūrima kaip į nusikaltėlius, ir teigiamai vertina priemones, kuriomis siekiama kovoti su nusikalstamais tinklais, kurių aukomis jie tampa; |
| --- | --- |

62.

smerkia politiką, pagal kurią į migrantus žiūrima kaip į nusikaltėlius, ir teigiamai vertina priemones, kuriomis siekiama kovoti su nusikalstamais tinklais, kurių aukomis jie tampa;

| 63. | prašo, kad kovos su neteisėta imigracija politikos veiksmai neapsiribotų tik sienų kontrole ir migrantų sulaikymu jų išvykimo vietoje, bet būtų veiksmingai siekiama sudaryti sąlygas teisėtai atvykti, įskaitant ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, atsižvelgiant konkrečių valstybių narių darbo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

63.

prašo, kad kovos su neteisėta imigracija politikos veiksmai neapsiribotų tik sienų kontrole ir migrantų sulaikymu jų išvykimo vietoje, bet būtų veiksmingai siekiama sudaryti sąlygas teisėtai atvykti, įskaitant ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, atsižvelgiant konkrečių valstybių narių darbo rinkos poreikius.

2012 m. liepos 18 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Žmogaus teisių deklaracijos 13 straipsnio 2 dalis, EŽTK protokolo Nr. 4 2 straipsnio 2 dalis, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 12 straipsnio 2 dalis.

1

(2)  2006 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija P6_TA(2006)0319 dėl vystymosi ir migracijos.

2

(3)  2011 m. birželio 30 d.–liepos 1 d. CdR nuomonė ENVE-V-008 „Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo skatinant tvarų vandens išteklių valdymą“, 14 punktas; 2012 m. sausio 31 d. Arlem Tvaraus vystymosi komisijos (SUDEV) nuomonė „Ryšys tarp dykumėjimo ir klimato kaitos Viduržemio jūros regione“.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e4a5096.html.

4

(5)  Komunikatas dėl migracijos COM(2011) 248 final, p. 21.

5

(6)  2008 m. lapkričio 26–27 d. RK plenarinėje sesijoje priimta nuomonė CONST-IV-017 „Bendra Europos imigracijos politika“, pranešėjas Werner Jostmeier.

6

(7)  2008 m. lapkričio 26–27 d. RK plenarinėje sesijoje priimta nuomonė CONST-IV-017 „Bendra Europos imigracijos politika“.

7

(8)  Šiuo požiūriu grindžiamas Pasiūlymas dėl Reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2011)290).

8

(9)  RK nuomonės projektas „Atnaujinta Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkė“, 60 punktas; CIVEX nuomonės projektas „Teisė į šeimos susijungimą“, 11 punktas, pranešėjas Sergio Soave.

9

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/12

---

Regionų komiteto nuomonė. Didesnis ES valstybių narių solidarumas prieglobsčio srityje

2012/C 277/03

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia ypatingą prieglobsčio svarbą, nes tai yra žmogaus teisė, tačiau taip pat ir civilizacijos pasiekimas (acquis), įtvirtintas tarptautiniuose teisiniuose dokumentuose, tokiuose kaip Ženevos konvencija, ES pagrindinių teisių chartija, Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir visų be išimties valstybių narių teisės aktuose, kadangi pamatinė prieglobsčio suteikimo nuostata yra negrąžinimo principas, |
| --- | --- |

—

pabrėžia ypatingą prieglobsčio svarbą, nes tai yra žmogaus teisė, tačiau taip pat ir civilizacijos pasiekimas (acquis), įtvirtintas tarptautiniuose teisiniuose dokumentuose, tokiuose kaip Ženevos konvencija, ES pagrindinių teisių chartija, Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir visų be išimties valstybių narių teisės aktuose, kadangi pamatinė prieglobsčio suteikimo nuostata yra negrąžinimo principas,

| — | primena SESV 80 straipsnio nuostatas, pagal kurias solidarumas ir teisingas pasidalijimas atsakomybe yra esminės institucinės koncepcijos, nulemiančios visą Europos politiką, kuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje reguliuojamas asmenų judėjimas, visų pirma išorės sienų valdymas ir jų kirtimas, prieglobsčio suteikimas ir tarptautinė apsauga bei imigracija. Minėtas straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas įgyvendinti Europos teisines priemones, kurių tikslas – stiprinti solidarumą ir skatinti teisingą pasidalijimą atsakomybe, |
| --- | --- |

—

primena SESV 80 straipsnio nuostatas, pagal kurias solidarumas ir teisingas pasidalijimas atsakomybe yra esminės institucinės koncepcijos, nulemiančios visą Europos politiką, kuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje reguliuojamas asmenų judėjimas, visų pirma išorės sienų valdymas ir jų kirtimas, prieglobsčio suteikimas ir tarptautinė apsauga bei imigracija. Minėtas straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas įgyvendinti Europos teisines priemones, kurių tikslas – stiprinti solidarumą ir skatinti teisingą pasidalijimą atsakomybe,

| — | pabrėžia, kad dabartinė padėtis rodo, jog prieglobsčio srityje būtinas konkretus ES ir valstybių narių tarpusavio solidarumas, kaip nustatyta SESV 80 straipsnyje, ir yra įsitikinęs, kad nebus įmanoma užtikrinti aukštą bendrą apsaugos lygį tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims, nesukūrus mechanizmų, kuriuose atsižvelgiama į didelius atskirų valstybių narių skirtumus tiek susijusius su trečiųjų šalių gyventojų, ekonominių migrantų ar tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriuos jie priversti priimti, skaičiumi, tiek ir su finansinėmis, techninėmis ir kitomis galimybėmis valdyti šiuos migrantų srautus, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad dabartinė padėtis rodo, jog prieglobsčio srityje būtinas konkretus ES ir valstybių narių tarpusavio solidarumas, kaip nustatyta SESV 80 straipsnyje, ir yra įsitikinęs, kad nebus įmanoma užtikrinti aukštą bendrą apsaugos lygį tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims, nesukūrus mechanizmų, kuriuose atsižvelgiama į didelius atskirų valstybių narių skirtumus tiek susijusius su trečiųjų šalių gyventojų, ekonominių migrantų ar tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriuos jie priversti priimti, skaičiumi, tiek ir su finansinėmis, techninėmis ir kitomis galimybėmis valdyti šiuos migrantų srautus,

| — | atkreipia dėmesį į solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo prieglobsčio politikos srityje vietos ir regioninį aspektą ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį informuojant vietos gyventojus ir gali jiems suteikti daugiau informacijos prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos klausimais ir taip daryti teigiamą poveikį atvykėlių priėmimo sąlygoms ir palankesniam jų sutikimui vietos bendruomenėje. |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo prieglobsčio politikos srityje vietos ir regioninį aspektą ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį informuojant vietos gyventojus ir gali jiems suteikti daugiau informacijos prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos klausimais ir taip daryti teigiamą poveikį atvykėlių priėmimo sąlygoms ir palankesniam jų sutikimui vietos bendruomenėje.

| Pranešėjas | Théodoros GKOTSOPOULOS (EL / ESP), Palini (Atika) miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje. ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė
  COM(2011) 835 final |

Pranešėjas

Théodoros GKOTSOPOULOS (EL / ESP), Palini (Atika) miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas dėl didesnio ES valstybių narių solidarumo prieglobsčio srityje. ES geresnio dalijimosi atsakomybe ir didesnio tarpusavio pasitikėjimo darbotvarkė

COM(2011) 835 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad mišrūs migracijos srautai yra visų ES valstybių narių tikrovės dalis ir tapo viena pagrindinių žiniasklaidos temų, visų pirma dėl politinių pokyčių, kurie vyksta Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse, tačiau ir dėl bendros politinės padėties tokiuose regionuose kaip Afganistanas ir Pakistanas ar Irakas ir Iranas, verčiančios jų gyventojus ir vėl judėti Europos link. Minėtų mišrių migracijos srautų problemos skirtingu intensyvumu slegia Europos Sąjungos išorės sienas, taigi ir tam tikrų valstybių narių prieglobsčio teikimo institucijas, keldamos humanitarinius iššūkius; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad mišrūs migracijos srautai yra visų ES valstybių narių tikrovės dalis ir tapo viena pagrindinių žiniasklaidos temų, visų pirma dėl politinių pokyčių, kurie vyksta Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse, tačiau ir dėl bendros politinės padėties tokiuose regionuose kaip Afganistanas ir Pakistanas ar Irakas ir Iranas, verčiančios jų gyventojus ir vėl judėti Europos link. Minėtų mišrių migracijos srautų problemos skirtingu intensyvumu slegia Europos Sąjungos išorės sienas, taigi ir tam tikrų valstybių narių prieglobsčio teikimo institucijas, keldamos humanitarinius iššūkius;

| 2. | pabrėžia, kad besitęsianti sunki ekonomikos krizė, ypač stipriai palietusi ES Viduržemio jūros regiono šalis, kurios priima neproporcingai daug prieglobsčio prašytojų, ir jų nesugebėjimas veiksmingai spręsti šią problemą yra neigiamą poveikį padėties valdysenai darantys veiksniai, bloginantys ir taip jau prastą padėtį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad besitęsianti sunki ekonomikos krizė, ypač stipriai palietusi ES Viduržemio jūros regiono šalis, kurios priima neproporcingai daug prieglobsčio prašytojų, ir jų nesugebėjimas veiksmingai spręsti šią problemą yra neigiamą poveikį padėties valdysenai darantys veiksniai, bloginantys ir taip jau prastą padėtį;

| 3. | mano, kad būtina parengti visapusišką bendrą Europos migracijos ir prieglobsčio politiką, kaip rekomenduojama Stokholmo programoje. Ji turės būti pagrįsta visapusišku požiūriu, kurio esmė – veiksmingai valdyti teisėtą imigraciją ir kovoti su neteisėtąją, tačiau taip pat ir visų pirma aktyviai stiprinti prieglobsčio struktūras; |
| --- | --- |

3.

mano, kad būtina parengti visapusišką bendrą Europos migracijos ir prieglobsčio politiką, kaip rekomenduojama Stokholmo programoje. Ji turės būti pagrįsta visapusišku požiūriu, kurio esmė – veiksmingai valdyti teisėtą imigraciją ir kovoti su neteisėtąją, tačiau taip pat ir visų pirma aktyviai stiprinti prieglobsčio struktūras;

| 4. | pabrėžia ypatingą prieglobsčio svarbą, nes tai yra žmogaus teisė, tačiau taip pat civilizacijos pasiekimas (acquis), įtvirtintas tarptautiniuose teisiniuose dokumentuose, tokiuose kaip Ženevos konvencija, ES pagrindinių teisių chartija, Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir visų be išimties valstybių narių teisės aktuose, kadangi pamatinė prieglobsčio suteikimo nuostata yra negrąžinimo principas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia ypatingą prieglobsčio svarbą, nes tai yra žmogaus teisė, tačiau taip pat civilizacijos pasiekimas (acquis), įtvirtintas tarptautiniuose teisiniuose dokumentuose, tokiuose kaip Ženevos konvencija, ES pagrindinių teisių chartija, Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir visų be išimties valstybių narių teisės aktuose, kadangi pamatinė prieglobsčio suteikimo nuostata yra negrąžinimo principas;

| 5. | nurodo gretutines, prieglobstį papildančias teises, visų pirma teisę į orumą, kankinimo ir žeminančio elgesio draudimą, teisę į apsaugą ištrėmimo, pašalinimo ar ekstradicijos atvejais, taip pat teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir nešališką teismą bei teisę į šeimos susijungimą; |
| --- | --- |

5.

nurodo gretutines, prieglobstį papildančias teises, visų pirma teisę į orumą, kankinimo ir žeminančio elgesio draudimą, teisę į apsaugą ištrėmimo, pašalinimo ar ekstradicijos atvejais, taip pat teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir nešališką teismą bei teisę į šeimos susijungimą;

| 6. | pripažįsta, kad rengiant bendrąją Europos prieglobsčio sistemą (BEPS) pasiekta pažangos, tačiau mano, kad tikslinga pakartoti Stokholmo programos raginimą baigti šį procesą 2012 m. ir rekomenduoti valstybėms narėms, Tarybai ir Europos Parlamentui parodyti tvirtą politinę valią ir užbaigti derybas dėl direktyvų, susijusių su priėmimo sąlygomis ir prieglobsčio suteikimo procedūromis, peržiūros ir dėl Dublino reglamento ir „Eurodac“ sistemos reformavimo; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad rengiant bendrąją Europos prieglobsčio sistemą (BEPS) pasiekta pažangos, tačiau mano, kad tikslinga pakartoti Stokholmo programos raginimą baigti šį procesą 2012 m. ir rekomenduoti valstybėms narėms, Tarybai ir Europos Parlamentui parodyti tvirtą politinę valią ir užbaigti derybas dėl direktyvų, susijusių su priėmimo sąlygomis ir prieglobsčio suteikimo procedūromis, peržiūros ir dėl Dublino reglamento ir „Eurodac“ sistemos reformavimo;

| 7. | pabrėžia, kad BEPS konkreti paskirtis – ginti asmenų, kuriems skirta tarptautinė apsauga, teises, o ne tik siaurai suvoktai saugai užtikrinti ir nacionaliniam suverenitetui apsaugoti; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad BEPS konkreti paskirtis – ginti asmenų, kuriems skirta tarptautinė apsauga, teises, o ne tik siaurai suvoktai saugai užtikrinti ir nacionaliniam suverenitetui apsaugoti;

| 8. | teigia, kad iš tiesų bendra prieglobsčio sistema yra grindžiama visoje ES teritorijoje vienodomis teisėmis ir procedūromis siekiant išvengti pernelyg skirtingo tokio pobūdžio bylų nagrinėjamo, todėl pritaria šiuo metu dedamoms pastangoms iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus, kad būtų parengtos vienodos taisyklės, o ne nustatyti būtiniausi reikalavimai; |
| --- | --- |

8.

teigia, kad iš tiesų bendra prieglobsčio sistema yra grindžiama visoje ES teritorijoje vienodomis teisėmis ir procedūromis siekiant išvengti pernelyg skirtingo tokio pobūdžio bylų nagrinėjamo, todėl pritaria šiuo metu dedamoms pastangoms iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus, kad būtų parengtos vienodos taisyklės, o ne nustatyti būtiniausi reikalavimai;

| 9. | atkreipia dėmesį į pastaruosius Strasbūro ir Liuksemburgo teismų sprendimus (1), kurie labai aiškiai parodė: a) galiojančios teisinės sistemos, visų pirma Dublino reglamento, trūkumus ir b) spragas, kurios dabartinėmis įtemptos padėties sąlygomis kelia rimtą grėsmę tarptautinės apsaugos prašytojų teisių užtikrinimui ir kurios susidarė dėl skirtingų įvairių valstybių narių politinių, teisinių ir praktinių požiūrių. Minėti sprendimai rodo, kad būtina parengti geriausiai pritaikytą bendrąją Europos prieglobsčio sistemą ir, įgyvendinant šią iniciatyvą, sustiprinti Dublino reglamento veiksmingumą papildant jį nuostatomis, užkertančiomis kelią krizių priežastims ir tokiu būdu padedančiomis užtikrinti, kad atskirų valstybių narių sistemų trūkumai nedarytų neigiamo poveikio nei bendrajai sistemai, nei žmogaus teisių apsaugai; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į pastaruosius Strasbūro ir Liuksemburgo teismų sprendimus (1), kurie labai aiškiai parodė: a) galiojančios teisinės sistemos, visų pirma Dublino reglamento, trūkumus ir b) spragas, kurios dabartinėmis įtemptos padėties sąlygomis kelia rimtą grėsmę tarptautinės apsaugos prašytojų teisių užtikrinimui ir kurios susidarė dėl skirtingų įvairių valstybių narių politinių, teisinių ir praktinių požiūrių. Minėti sprendimai rodo, kad būtina parengti geriausiai pritaikytą bendrąją Europos prieglobsčio sistemą ir, įgyvendinant šią iniciatyvą, sustiprinti Dublino reglamento veiksmingumą papildant jį nuostatomis, užkertančiomis kelią krizių priežastims ir tokiu būdu padedančiomis užtikrinti, kad atskirų valstybių narių sistemų trūkumai nedarytų neigiamo poveikio nei bendrajai sistemai, nei žmogaus teisių apsaugai;

| 10. | laikosi nuomonės, kad migracijos reiškiniui pasiekus tokį didelį mastą būtina atitinkamai keisti ES prieglobsčio politiką ir nedelsiant įgyvendinti šiam reiškiniui valdyti reikalingus veiksmingus metodus ir strategiją; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad migracijos reiškiniui pasiekus tokį didelį mastą būtina atitinkamai keisti ES prieglobsčio politiką ir nedelsiant įgyvendinti šiam reiškiniui valdyti reikalingus veiksmingus metodus ir strategiją;

| 11. | primena SESV 80 straipsnio nuostatas, pagal kurias solidarumas ir teisingas pasidalijimas atsakomybe yra esminės institucinės koncepcijos, nulemiančios visą Europos politiką, kuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje reguliuojamas asmenų judėjimas, visų pirma išorės sienų valdymas ir jų kirtimas, prieglobsčio suteikimas ir tarptautinė apsauga bei imigracija. Minėtas straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas įgyvendinti Europos teisines priemones, kurių tikslas – sustiprinti solidarumą ir skatinti teisingą pasidalijimą atsakomybe; |
| --- | --- |

11.

primena SESV 80 straipsnio nuostatas, pagal kurias solidarumas ir teisingas pasidalijimas atsakomybe yra esminės institucinės koncepcijos, nulemiančios visą Europos politiką, kuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje reguliuojamas asmenų judėjimas, visų pirma išorės sienų valdymas ir jų kirtimas, prieglobsčio suteikimas ir tarptautinė apsauga bei imigracija. Minėtas straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas įgyvendinti Europos teisines priemones, kurių tikslas – sustiprinti solidarumą ir skatinti teisingą pasidalijimą atsakomybe;

| 12. | pripažįsta, kad solidarumas glaudžiai susijęs su atsakomybe, ir ragina visas valstybes nares laikytis tarptautiniu ir Sąjungos lygmeniu prisiimtų įsipareigojimų bei juos vykdyti, visų pirma sureguliuojant padėtį savo pačių teritorijose. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad siaurai suvokiama atsakomybės koncepcija negali būti nei teisine, nei politine išankstine solidarumo sąlyga: pasitaiko atvejų, kai konkrečiai parodytas solidarumas padeda veiksmingai laikytis įsipareigojimų; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad solidarumas glaudžiai susijęs su atsakomybe, ir ragina visas valstybes nares laikytis tarptautiniu ir Sąjungos lygmeniu prisiimtų įsipareigojimų bei juos vykdyti, visų pirma sureguliuojant padėtį savo pačių teritorijose. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad siaurai suvokiama atsakomybės koncepcija negali būti nei teisine, nei politine išankstine solidarumo sąlyga: pasitaiko atvejų, kai konkrečiai parodytas solidarumas padeda veiksmingai laikytis įsipareigojimų;

| 13. | pabrėžia, kad dabartinė padėtis rodo, jog prieglobsčio srityje būtinas konkretus ES ir valstybių narių tarpusavio solidarumas, kaip tai nustatyta SESV 80 straipsnyje, ir yra įsitikinęs, kad nebus įmanoma užtikrinti aukštą bendrą apsaugos lygį tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims nesukūrus mechanizmų, kuriuose atsižvelgiama į didelius atskirų valstybių narių skirtumus tiek susijusius su trečiųjų šalių gyventojų, ekonominių migrantų ar tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriuos jie priversti priimti, skaičiumi, tiek ir su finansinėmis, techninėmis ir kitomis galimybėmis valdyti šiuos migrantų srautus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad dabartinė padėtis rodo, jog prieglobsčio srityje būtinas konkretus ES ir valstybių narių tarpusavio solidarumas, kaip tai nustatyta SESV 80 straipsnyje, ir yra įsitikinęs, kad nebus įmanoma užtikrinti aukštą bendrą apsaugos lygį tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims nesukūrus mechanizmų, kuriuose atsižvelgiama į didelius atskirų valstybių narių skirtumus tiek susijusius su trečiųjų šalių gyventojų, ekonominių migrantų ar tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriuos jie priversti priimti, skaičiumi, tiek ir su finansinėmis, techninėmis ir kitomis galimybėmis valdyti šiuos migrantų srautus;

| 14. | pažymi, kad Komisijos komunikate pateikiama dabartinės padėties analizė ir nurodomos jau nustatytos solidarumo stiprinimo priemonės, tačiau apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų dėl veiksmingų priemonių, kuriomis būtų remiamas solidarumas ir gerinamos dalijimosi atsakomybe sąlygos; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad Komisijos komunikate pateikiama dabartinės padėties analizė ir nurodomos jau nustatytos solidarumo stiprinimo priemonės, tačiau apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų dėl veiksmingų priemonių, kuriomis būtų remiamas solidarumas ir gerinamos dalijimosi atsakomybe sąlygos;

| 15. | pritaria Tarybos iniciatyvai parengti bendrą pavyzdinę solidarumo sistemą, skirtą valstybėms narėms, kurių prieglobsčio teikimo sistemoms dėl įvairių priežasčių, įskaitant ir mišrius migracijos srautus, tenka ypač didelis krūvis (2); |
| --- | --- |

15.

pritaria Tarybos iniciatyvai parengti bendrą pavyzdinę solidarumo sistemą, skirtą valstybėms narėms, kurių prieglobsčio teikimo sistemoms dėl įvairių priežasčių, įskaitant ir mišrius migracijos srautus, tenka ypač didelis krūvis (2);

| 16. | vis dėlto pabrėžia, kad veiksmingos priemonės solidarumui ir atsakomybės pasidalijimui užtikrinti sustiprintų pagarbą žmogaus teisėms ir teisingumo, lygių galimybių, tarimosi ir politinio dalyvavimo sąvokas. Šios nuostatos turi atitikti subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

16.

vis dėlto pabrėžia, kad veiksmingos priemonės solidarumui ir atsakomybės pasidalijimui užtikrinti sustiprintų pagarbą žmogaus teisėms ir teisingumo, lygių galimybių, tarimosi ir politinio dalyvavimo sąvokas. Šios nuostatos turi atitikti subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 17. | pažymi, kad nėra galimybės išsamiai išnagrinėti, ar Komisijos komunikatas atitinka subsidiarumo principą, nes jame iš esmės tik aprašomi būdai, kuriais turimos priemonės ir ES teisės aktai gali padėti stiprinti solidarumą. Tačiau dėl joje minimų ateityje numatomų iniciatyvų, susijusių, pavyzdžiui, su pabėgėlių statusą turinčių asmenų perkėlimo programomis arba su reglamentais dėl bendro prieglobsčio prašymų nagrinėjimo, t. y. iniciatyvų, kurios galėtų daryti poveikį sprendžiant klausimus, iki šiol glaudžiai susijusius su nacionaliniu valstybių narių suverenitetu (pvz., prieglobsčio prašymų svarstymas arba prieglobsčio prašytojų priėmimas) ir kurios galėtų turėti didelių politinių, teisinių ir finansinių pasekmių, Komitetas ragina Europos Komisiją ypač atidžiai jas rengti; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad nėra galimybės išsamiai išnagrinėti, ar Komisijos komunikatas atitinka subsidiarumo principą, nes jame iš esmės tik aprašomi būdai, kuriais turimos priemonės ir ES teisės aktai gali padėti stiprinti solidarumą. Tačiau dėl joje minimų ateityje numatomų iniciatyvų, susijusių, pavyzdžiui, su pabėgėlių statusą turinčių asmenų perkėlimo programomis arba su reglamentais dėl bendro prieglobsčio prašymų nagrinėjimo, t. y. iniciatyvų, kurios galėtų daryti poveikį sprendžiant klausimus, iki šiol glaudžiai susijusius su nacionaliniu valstybių narių suverenitetu (pvz., prieglobsčio prašymų svarstymas arba prieglobsčio prašytojų priėmimas) ir kurios galėtų turėti didelių politinių, teisinių ir finansinių pasekmių, Komitetas ragina Europos Komisiją ypač atidžiai jas rengti;

| 18. | pabrėžia, kad solidarumo sąvoka aprėpia ir išorės ryšius, visų pirma kai kalbama apie ES solidarumą su kitais pasaulio regionais, kuriuose kyla humanitarinės krizės ir kurie, Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro duomenimis, priima didžiąją daugumą pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašytojų. Todėl labai svarbu, kad vystomojo bendradarbiavimo politikos srityje valstybės narės bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis, siekdamos sukurti geresnes ekonomines bei socialines sąlygas ir sustiprinti taiką. Tačiau trečiųjų šalių prieglobsčio sistemoms teikiama parama negali būti laikoma būdu išvengti prievolės suteikti teisę į tarptautinę apsaugą ES teritorijoje arba galimybe perkelti procedūras už jos ribų; ji paprasčiausiai turi būti priemone ekonominėms ir socialinėms sąlygoms konkrečiose trečiosiose šalyse gerinti; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad solidarumo sąvoka aprėpia ir išorės ryšius, visų pirma kai kalbama apie ES solidarumą su kitais pasaulio regionais, kuriuose kyla humanitarinės krizės ir kurie, Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro duomenimis, priima didžiąją daugumą pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašytojų. Todėl labai svarbu, kad vystomojo bendradarbiavimo politikos srityje valstybės narės bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis, siekdamos sukurti geresnes ekonomines bei socialines sąlygas ir sustiprinti taiką. Tačiau trečiųjų šalių prieglobsčio sistemoms teikiama parama negali būti laikoma būdu išvengti prievolės suteikti teisę į tarptautinę apsaugą ES teritorijoje arba galimybe perkelti procedūras už jos ribų; ji paprasčiausiai turi būti priemone ekonominėms ir socialinėms sąlygoms konkrečiose trečiosiose šalyse gerinti;

| 19. | ragina atitinkamas institucijas ir ES valstybes nares aktyviau skatinti ES kaimynines šalis laikytis tarptautinės teisės, ES ir jos valstybių narių atžvilgiu prisiimtų įsipareigojimų, ypač tuo atveju, kai šalys su ES yra pasirašiusios readmisijos susitarimus; |
| --- | --- |

19.

ragina atitinkamas institucijas ir ES valstybes nares aktyviau skatinti ES kaimynines šalis laikytis tarptautinės teisės, ES ir jos valstybių narių atžvilgiu prisiimtų įsipareigojimų, ypač tuo atveju, kai šalys su ES yra pasirašiusios readmisijos susitarimus;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 20. | atkreipia dėmesį į solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo prieglobsčio politikos srityje vietos ir regioninį aspektą. Arti ES išorės sienų esančios vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios galėtų įgyvendinti Europos prieglobsčio srities teisės aktus ir BEPS. Juos įgyvendinti taip pat galėtų didžiųjų aglomeracijų, kuriose pastebimas nuolatinis pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų srauto augimas, savivaldybės. Teritorinės valdžios institucijos vykdo labai svarbią veiklą priimdamos prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius ir asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ir kai kuriose valstybėse narėse joms tenka atsakomybė užmegzti pirmuosius ryšius su naujai atvykstančiais asmenimis; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo prieglobsčio politikos srityje vietos ir regioninį aspektą. Arti ES išorės sienų esančios vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios galėtų įgyvendinti Europos prieglobsčio srities teisės aktus ir BEPS. Juos įgyvendinti taip pat galėtų didžiųjų aglomeracijų, kuriose pastebimas nuolatinis pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų srauto augimas, savivaldybės. Teritorinės valdžios institucijos vykdo labai svarbią veiklą priimdamos prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius ir asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ir kai kuriose valstybėse narėse joms tenka atsakomybė užmegzti pirmuosius ryšius su naujai atvykstančiais asmenimis;

| 21. | pabrėžia, kad nors vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka joms skirtą konkretų vaidmenį, jos visiškai nedalyvauja solidarumo ir dalijimosi atsakomybe sistemoje, kuri kol kas taikoma tik valstybėms narėms. Be to, politiniu lygmeniu vykdomame programavime ir dialoge atsižvelgiama tik į valstybėms narėms tenkančią finansinę naštą, o ne į trečiųjų šalių piliečių priėmimo pasekmes socialinei sanglaudai vietos ir regiono mastu, nors kaip tik vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios turi spręsti su tuo susijusias problemas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad nors vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka joms skirtą konkretų vaidmenį, jos visiškai nedalyvauja solidarumo ir dalijimosi atsakomybe sistemoje, kuri kol kas taikoma tik valstybėms narėms. Be to, politiniu lygmeniu vykdomame programavime ir dialoge atsižvelgiama tik į valstybėms narėms tenkančią finansinę naštą, o ne į trečiųjų šalių piliečių priėmimo pasekmes socialinei sanglaudai vietos ir regiono mastu, nors kaip tik vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios turi spręsti su tuo susijusias problemas;

| 22. | todėl Komitetas ketina pareikšti konkrečią poziciją ir pateikti pasiūlymų, kuriais siekiama užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijos galimybę aktyviai dalyvauti perkeliant pabėgėlius ir taikant prieglobsčio prašytojams arba turintiems prieglobstį skirtos pagalbos, paramos ir solidarumo mechanizmus atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse jau priimti teisės aktai, kuriuose šioms institucijoms jau numatyta tokio pobūdžio atsakomybė; |
| --- | --- |

22.

todėl Komitetas ketina pareikšti konkrečią poziciją ir pateikti pasiūlymų, kuriais siekiama užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijos galimybę aktyviai dalyvauti perkeliant pabėgėlius ir taikant prieglobsčio prašytojams arba turintiems prieglobstį skirtos pagalbos, paramos ir solidarumo mechanizmus atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse jau priimti teisės aktai, kuriuose šioms institucijoms jau numatyta tokio pobūdžio atsakomybė;

| 23. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį informuojant vietos gyventojus; be to, turėdamos daug bendradarbiavimo su NVO ir pilietinės visuomenės organizacijomis patirties, gali joms suteikti daugiau informacijos prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos klausimams ir taip daryti teigiamą poveikį atvykėlių priėmimo sąlygoms ir palankesniam jų sutikimui vietos bendruomenėje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį informuojant vietos gyventojus; be to, turėdamos daug bendradarbiavimo su NVO ir pilietinės visuomenės organizacijomis patirties, gali joms suteikti daugiau informacijos prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos klausimams ir taip daryti teigiamą poveikį atvykėlių priėmimo sąlygoms ir palankesniam jų sutikimui vietos bendruomenėje;

Gerinti kompetencijų pasidalijimą ir valdymą prieglobsčio teikimo srityje

| 24. | pabrėžia, kad būtina iš esmės persvarstyti Dublino reglamentą atsižvelgiant į Europos Komisijos 2008 m. pasiūlymą (3). Iki šiol buvo taikomas pirmos atvykimo į Sąjungą vietos kriterijus, todėl padidėjo spaudimas kai kurių valstybių narių prieglobsčio teikimo sistemoms ir Dublino reglamento įgyvendinimas tapo tiesiog su geografine padėtimi susijusiu klausimu, o tai prieštarauja pačiai solidarumo idėjai. Todėl Komitetas ragina valstybes nares, Tarybą ir Europos Parlamentą parengti naują krizės valdymo procedūrą ir apsvarstyti tam tikras veiksmingas solidarumo priemones, kuriomis galima būtų sušvelninti žalingas Dublino sistemos taikymo pasekmes; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad būtina iš esmės persvarstyti Dublino reglamentą atsižvelgiant į Europos Komisijos 2008 m. pasiūlymą (3). Iki šiol buvo taikomas pirmos atvykimo į Sąjungą vietos kriterijus, todėl padidėjo spaudimas kai kurių valstybių narių prieglobsčio teikimo sistemoms ir Dublino reglamento įgyvendinimas tapo tiesiog su geografine padėtimi susijusiu klausimu, o tai prieštarauja pačiai solidarumo idėjai. Todėl Komitetas ragina valstybes nares, Tarybą ir Europos Parlamentą parengti naują krizės valdymo procedūrą ir apsvarstyti tam tikras veiksmingas solidarumo priemones, kuriomis galima būtų sušvelninti žalingas Dublino sistemos taikymo pasekmes;

| 25. | primena, kad ankstesnėje nuomonėje (4) Komitetas palankiai įvertino Europos Komisijos pasiūlymą pagal naują Dublino reglamento redakciją laikinai sustabdyti tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimą, kai valstybėje narėje susiklosto ypač sudėtinga padėtis, kelianti itin didelių sunkumų jos priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai. Tačiau supranta, kaip sunku gauti pritarimą šiai priemonei ir ją taikyti, ir suvokia alternatyvaus pasiūlymo sukurti vertinimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmą, kuris apimtų visas valstybių narių prieglobsčio teikimo sistemas, svarbą; |
| --- | --- |

25.

primena, kad ankstesnėje nuomonėje (4) Komitetas palankiai įvertino Europos Komisijos pasiūlymą pagal naują Dublino reglamento redakciją laikinai sustabdyti tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimą, kai valstybėje narėje susiklosto ypač sudėtinga padėtis, kelianti itin didelių sunkumų jos priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai. Tačiau supranta, kaip sunku gauti pritarimą šiai priemonei ir ją taikyti, ir suvokia alternatyvaus pasiūlymo sukurti vertinimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmą, kuris apimtų visas valstybių narių prieglobsčio teikimo sistemas, svarbą;

| 26. | atsižvelgdamas į anksčiau išsakytas pastabas, mano, kad naudinga pabrėžti, jog siūlomo vertinimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmo veiksmingumas labai priklausys nuo galimybės gauti patikimą ir nuolat atnaujinamą informaciją, glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo ir ES pajėgumo kaip galima greičiau pašalinti pastebėtas spragas ir išspręsti nustatytas problemas. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad tokios organizacijos kaip Europos prieglobsčio paramos biuras (EPPB), Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuras, nacionalinės pabėgėlių reikalų tarybos, taip pat kitos nevyriausybinės organizacijos ir ypač vietos ir regionų valdžios institucijos gali suteikti labai vertingą pagalbą; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į anksčiau išsakytas pastabas, mano, kad naudinga pabrėžti, jog siūlomo vertinimo ir išankstinio perspėjimo mechanizmo veiksmingumas labai priklausys nuo galimybės gauti patikimą ir nuolat atnaujinamą informaciją, glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo ir ES pajėgumo kaip galima greičiau pašalinti pastebėtas spragas ir išspręsti nustatytas problemas. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad tokios organizacijos kaip Europos prieglobsčio paramos biuras (EPPB), Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuras, nacionalinės pabėgėlių reikalų tarybos, taip pat kitos nevyriausybinės organizacijos ir ypač vietos ir regionų valdžios institucijos gali suteikti labai vertingą pagalbą;

| 27. | mano, kad pasiūlymas išplėsti pripažintų pabėgėlių savanorišką perkėlimą sekant Maltai skirtos bandomosios programos pavyzdžiu yra teigiamas žingsnis siekiant stiprinti solidarumą. Todėl Komitetas ragina Europos Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę tam tikromis aplinkybėmis vykdyti privalomą perkėlimą (pvz., kai atitinkama valstybė narė to prašo, arba taikant išankstinio perspėjimo mechanizmą parengiama atitinkama išvada ir EPPB pateikia savo nuomonę šiuo klausimu, arba kai suinteresuotieji subjektai pritaria šiai priemonei). Komitetas prašo Europos Komisijos ir valstybių narių rimtai apsvarstyti klausimą, ar perkėlimas galėtų būti taikomasi ir tarptautinės apsaugos prašytojams, ir atitinkamai prašo visų pirma persvarstyti jau atliktą teisinį, ekonominį ir techninį tyrimą (5); |
| --- | --- |

27.

mano, kad pasiūlymas išplėsti pripažintų pabėgėlių savanorišką perkėlimą sekant Maltai skirtos bandomosios programos pavyzdžiu yra teigiamas žingsnis siekiant stiprinti solidarumą. Todėl Komitetas ragina Europos Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę tam tikromis aplinkybėmis vykdyti privalomą perkėlimą (pvz., kai atitinkama valstybė narė to prašo, arba taikant išankstinio perspėjimo mechanizmą parengiama atitinkama išvada ir EPPB pateikia savo nuomonę šiuo klausimu, arba kai suinteresuotieji subjektai pritaria šiai priemonei). Komitetas prašo Europos Komisijos ir valstybių narių rimtai apsvarstyti klausimą, ar perkėlimas galėtų būti taikomasi ir tarptautinės apsaugos prašytojams, ir atitinkamai prašo visų pirma persvarstyti jau atliktą teisinį, ekonominį ir techninį tyrimą (5);

| 28. | pažymi, jog, kadangi nėra abipusio tarptautinės apsaugos sprendimų pripažinimo sistemos, kyla praktinių ir teisinių su perkėlimu susijusių sunkumų; todėl ragina Europos Komisiją svarstyti būtinas priemones šiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

28.

pažymi, jog, kadangi nėra abipusio tarptautinės apsaugos sprendimų pripažinimo sistemos, kyla praktinių ir teisinių su perkėlimu susijusių sunkumų; todėl ragina Europos Komisiją svarstyti būtinas priemones šiems klausimams spręsti;

| 29. | pritaria Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro pasiūlymui sukurti tokios perkėlimo sistemos veikimą užtikrinančią „formulę“, kuri leistų atsižvelgti į tokius aspektus kaip atitinkamos šalies BVP, jos teritorijos plotas, gamtiniai ir kitokie ištekliai, gyventojų skaičius, prieglobsčio suteikimo galimybės, visas atvykusių prieglobsčio prašytojų skaičius, įsipareigojimus perkėlimo srityje, taip pat į kitus parametrus (6); |
| --- | --- |

29.

pritaria Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro pasiūlymui sukurti tokios perkėlimo sistemos veikimą užtikrinančią „formulę“, kuri leistų atsižvelgti į tokius aspektus kaip atitinkamos šalies BVP, jos teritorijos plotas, gamtiniai ir kitokie ištekliai, gyventojų skaičius, prieglobsčio suteikimo galimybės, visas atvykusių prieglobsčio prašytojų skaičius, įsipareigojimus perkėlimo srityje, taip pat į kitus parametrus (6);

| 30. | palankiai vertina neseniai Europos Parlamento priimtą sprendimą, kurį priėmus buvo parengta bendroji Europos perkėlimo programa, kuri, jo manymu, padės stiprinti išorinį solidarumo matmenį, ir ragina valstybes nares nuo šiol vykdyti įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė pagal Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro programas; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina neseniai Europos Parlamento priimtą sprendimą, kurį priėmus buvo parengta bendroji Europos perkėlimo programa, kuri, jo manymu, padės stiprinti išorinį solidarumo matmenį, ir ragina valstybes nares nuo šiol vykdyti įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė pagal Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro programas;

| 31. | palankiai vertina tai, kad ateityje prieglobsčio prašymus bendrai nagrinės didesnis skaičius valstybių narių kartu su EPPB ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru, tačiau nurodo, kad tai turėtų būti daroma laikantis principo, jog prašymai dėl tarptautinės apsaugos turi būti nagrinėjami kiekvienas atskirai. Todėl Komitetas ragina Europos Komisiją atlikti teisinį, ekonominį ir techninį tyrimą ir informuoti apie jo rezultatus; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad ateityje prieglobsčio prašymus bendrai nagrinės didesnis skaičius valstybių narių kartu su EPPB ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru, tačiau nurodo, kad tai turėtų būti daroma laikantis principo, jog prašymai dėl tarptautinės apsaugos turi būti nagrinėjami kiekvienas atskirai. Todėl Komitetas ragina Europos Komisiją atlikti teisinį, ekonominį ir techninį tyrimą ir informuoti apie jo rezultatus;

| 32. | taip pat mano, kad iki šiol dar niekada netaikyta Direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą, yra labai svarbi konkretaus ir išskirtinio solidarumo priemonė. Be to, mano, kad būtina persvarstyti šią direktyvą, kad būtų lengviau nustatyti, remiantis objektyviais ir kiekybiniais kriterijais, kada perkeltųjų asmenų srautas tikrai tampa masiniu, be kita ko, apsvarstant galimybę pradėti šią priemonę taikyti vienam ar keletui regionų pateikus atitinkamą prašymą; |
| --- | --- |

32.

taip pat mano, kad iki šiol dar niekada netaikyta Direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą, yra labai svarbi konkretaus ir išskirtinio solidarumo priemonė. Be to, mano, kad būtina persvarstyti šią direktyvą, kad būtų lengviau nustatyti, remiantis objektyviais ir kiekybiniais kriterijais, kada perkeltųjų asmenų srautas tikrai tampa masiniu, be kita ko, apsvarstant galimybę pradėti šią priemonę taikyti vienam ar keletui regionų pateikus atitinkamą prašymą;

| 33. | palankiai vertina tai, kad Direktyva 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso, buvo iš dalies pakeista ir dabar ji taikoma taip pat asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga. Toks taikymo srities išplėtimas reiškia, kad pripažinti pabėgėliai, pragyvenę penkerius metus jiems iš pradžių tarptautinę apsaugą suteikusioje valstybėje narėje ir įvykdę tam tikras sąlygas, galės įsikurti kitoje valstybėje narėje. Nors šis sprendimas nėra solidarumo priemonė stricto sensu, jis galbūt galėtų sumažinti įtampą ir padėtų geriau integruoti pabėgėlius. Todėl Komitetas ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti iš dalies keičiančios direktyvos 2011/51/ES (7) nuostatas į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina tai, kad Direktyva 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso, buvo iš dalies pakeista ir dabar ji taikoma taip pat asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga. Toks taikymo srities išplėtimas reiškia, kad pripažinti pabėgėliai, pragyvenę penkerius metus jiems iš pradžių tarptautinę apsaugą suteikusioje valstybėje narėje ir įvykdę tam tikras sąlygas, galės įsikurti kitoje valstybėje narėje. Nors šis sprendimas nėra solidarumo priemonė stricto sensu, jis galbūt galėtų sumažinti įtampą ir padėtų geriau integruoti pabėgėlius. Todėl Komitetas ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti iš dalies keičiančios direktyvos 2011/51/ES (7) nuostatas į savo nacionalinę teisę;

Bendradarbiavimas vietose

| 34. | pažymi, kad praktinis bendradarbiavimas yra vienas iš pamatinių bendrosios Europos prieglobsčio sistemos ramsčių ir palankiai vertina esminę ES organizacijų, visų pirma EPPB, taip pat „Frontex“, pagalbą, padedančią rasti sprendimus tam tikrais išskirtiniais atvejais, pavyzdžiui, Maltoje ir Graikijoje, ir kartu pabrėžia, kad specializuotų organizacijų veiksmai turi padėti užtikrinti, kad bus išsaugotos tarptautinės apsaugotos prašytojų teisės; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad praktinis bendradarbiavimas yra vienas iš pamatinių bendrosios Europos prieglobsčio sistemos ramsčių ir palankiai vertina esminę ES organizacijų, visų pirma EPPB, taip pat „Frontex“, pagalbą, padedančią rasti sprendimus tam tikrais išskirtiniais atvejais, pavyzdžiui, Maltoje ir Graikijoje, ir kartu pabrėžia, kad specializuotų organizacijų veiksmai turi padėti užtikrinti, kad bus išsaugotos tarptautinės apsaugotos prašytojų teisės;

| 35. | mano, kad reikėtų ypač vengti tokių veiksmų, kurie neleistų pasinaudoti teise pateikti prieglobsčio prašymą. Todėl Komitetas ragina „Frontex“ įsipareigoti labiau gerbti žmogaus teises vykdant jai patikėtas ES išorės sienų apsaugos užduotis. Komitetas mano, kad šia kryptimi buvo žengtas pirmas žingsnis, kai neseniai buvo iš dalies pakeistas „Frontex“ steigimo reglamentas, kuriuo ši organizacija įpareigojama parengti pagrindinių teisių strategiją, įkuriamas patariamasis forumas ir sukuriama už pagrindinių teisių apsaugą atsakingo pareigūno pareigybė (8). Komitetas pripažįsta, kad šioje srityje svarbų vaidmenį gali atlikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, kuri jau yra suvarsčiusi žmogaus teisių padėtį prie ES išorės sienų (9), ir skatina ją išplėsti tyrimus šioje srityje ir teikti rekomendacijas „Frontex“ ir EPPB bei dalytis su šiomis struktūromis savo patirtimi; |
| --- | --- |

35.

mano, kad reikėtų ypač vengti tokių veiksmų, kurie neleistų pasinaudoti teise pateikti prieglobsčio prašymą. Todėl Komitetas ragina „Frontex“ įsipareigoti labiau gerbti žmogaus teises vykdant jai patikėtas ES išorės sienų apsaugos užduotis. Komitetas mano, kad šia kryptimi buvo žengtas pirmas žingsnis, kai neseniai buvo iš dalies pakeistas „Frontex“ steigimo reglamentas, kuriuo ši organizacija įpareigojama parengti pagrindinių teisių strategiją, įkuriamas patariamasis forumas ir sukuriama už pagrindinių teisių apsaugą atsakingo pareigūno pareigybė (8). Komitetas pripažįsta, kad šioje srityje svarbų vaidmenį gali atlikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, kuri jau yra suvarsčiusi žmogaus teisių padėtį prie ES išorės sienų (9), ir skatina ją išplėsti tyrimus šioje srityje ir teikti rekomendacijas „Frontex“ ir EPPB bei dalytis su šiomis struktūromis savo patirtimi;

| 36. | pabrėžia, kad būtina didinti EPPB veiklos pajėgumus, kad jis galėtų veiksmingiau ir operatyviau padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms savo specializuotomis žiniomis ir praktine patirtimi, ir ragina užtikrinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą EPPB konsultaciniame forume; palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2013 m. įvertinti EPPB veiklos poveikį ir reiškia norą dalyvauti šioje veikloje; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad būtina didinti EPPB veiklos pajėgumus, kad jis galėtų veiksmingiau ir operatyviau padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms savo specializuotomis žiniomis ir praktine patirtimi, ir ragina užtikrinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą EPPB konsultaciniame forume; palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2013 m. įvertinti EPPB veiklos poveikį ir reiškia norą dalyvauti šioje veikloje;

| 37. | mano, kad labai svarbus yra švietimas, kurį kaip konkrečią bendradarbiavimo priemonę galėtų užtikrinti EPPB, ir primygtinai siūlo pasinaudoti galimybe geriau suderinti praktinius veiksmus baigiant rengti ir visiškai įgyvendinant Europos prieglobsčio srities mokymo programą. Turėdamas tai omeny, Komitetas siūlo EPPB kurti mokymo programas, kurios būtų naudingos vietos ir regionų administracijų pareigūnams, dalyvaujantiems priimant tarptautinės apsaugos prašytojus; |
| --- | --- |

37.

mano, kad labai svarbus yra švietimas, kurį kaip konkrečią bendradarbiavimo priemonę galėtų užtikrinti EPPB, ir primygtinai siūlo pasinaudoti galimybe geriau suderinti praktinius veiksmus baigiant rengti ir visiškai įgyvendinant Europos prieglobsčio srities mokymo programą. Turėdamas tai omeny, Komitetas siūlo EPPB kurti mokymo programas, kurios būtų naudingos vietos ir regionų administracijų pareigūnams, dalyvaujantiems priimant tarptautinės apsaugos prašytojus;

Ekonominis ir finansinis solidarumas

| 38. | pripažįsta, kad pastaraisiais metais ES sukūrė keletą naudingų priemonių, visų pirma Europos pabėgėlių fondą, kurios sudaro geresnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti ES prieglobsčio politiką; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta, kad pastaraisiais metais ES sukūrė keletą naudingų priemonių, visų pirma Europos pabėgėlių fondą, kurios sudaro geresnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti ES prieglobsčio politiką;

| 39. | teigiamai vertina pasiūlymą supaprastinti ES prieglobsčio ir migracijos finansavimo mechanizmų architektūrą sukuriant Prieglobsčio ir migracijos fondą, kurio ištekliai, siekiant užtikrinti visapusišką migrantų srautų valdymą, sieks 3,87 mlrd. eurų ir kuris apims skirtingas bendrosios prieglobsčio ir migracijos politikos 2014–2020 m. sritis. Komitetas tikisi, kad kartu su šia iniciatyva bus patobulintos ir procedūros; |
| --- | --- |

39.

teigiamai vertina pasiūlymą supaprastinti ES prieglobsčio ir migracijos finansavimo mechanizmų architektūrą sukuriant Prieglobsčio ir migracijos fondą, kurio ištekliai, siekiant užtikrinti visapusišką migrantų srautų valdymą, sieks 3,87 mlrd. eurų ir kuris apims skirtingas bendrosios prieglobsčio ir migracijos politikos 2014–2020 m. sritis. Komitetas tikisi, kad kartu su šia iniciatyva bus patobulintos ir procedūros;

| 40. | pabrėžia, kad solidarumo stiprinimo priemonėms būtina skirti pakankamai išteklių; prireikus, šiomis priemonėmis būtų remiamos bendros pastangos gerinti pagrindines prieglobsčio sistemos sąlygas, teikiama konkreti pagalba valstybėms narėms ir regionams, susidūrusiems su ypatingomis problemomis, ar būtų įgyvendinamos perkėlimo iš trečiųjų šalių į ES ir perkėlimo ES viduje programos; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad solidarumo stiprinimo priemonėms būtina skirti pakankamai išteklių; prireikus, šiomis priemonėmis būtų remiamos bendros pastangos gerinti pagrindines prieglobsčio sistemos sąlygas, teikiama konkreti pagalba valstybėms narėms ir regionams, susidūrusiems su ypatingomis problemomis, ar būtų įgyvendinamos perkėlimo iš trečiųjų šalių į ES ir perkėlimo ES viduje programos;

| 41. | pabrėžia, kad prieglobsčiui ir tarptautinei apsaugai skiriamos lėšos turi atitikti ES tarptautinius įsipareigojimus, t. y. turi būti nustatyta tinkamiausia saugos ir išorės sienų valdymo išlaidų ir išlaidų, skirtų tokioms veiklos sritims kaip prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų gerinimas, pusiausvyra. Pastarojoje veiklos srityje didelės papildomos naudos gali sukurti vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad prieglobsčiui ir tarptautinei apsaugai skiriamos lėšos turi atitikti ES tarptautinius įsipareigojimus, t. y. turi būti nustatyta tinkamiausia saugos ir išorės sienų valdymo išlaidų ir išlaidų, skirtų tokioms veiklos sritims kaip prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų gerinimas, pusiausvyra. Pastarojoje veiklos srityje didelės papildomos naudos gali sukurti vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 42. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas, kad visapusiškai įgyvendintų partnerystės principą, kuriuo grindžiama Prieglobsčio fondo veikla, siekiant užtikrinti, kad visi vietos ir regionų lygmens suinteresuotieji subjektai dalyvautų nustatant finansavimo prioritetus ir vertinant įgyvendinamas iniciatyvas. Įgyvendinant šį principą turėtų būti laikomasi įgyvendinimo sistemos, nustatytos siūlomo Reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos (COM(2011) 752 final), IV skyriuje; |
| --- | --- |

42.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas, kad visapusiškai įgyvendintų partnerystės principą, kuriuo grindžiama Prieglobsčio fondo veikla, siekiant užtikrinti, kad visi vietos ir regionų lygmens suinteresuotieji subjektai dalyvautų nustatant finansavimo prioritetus ir vertinant įgyvendinamas iniciatyvas. Įgyvendinant šį principą turėtų būti laikomasi įgyvendinimo sistemos, nustatytos siūlomo Reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos (COM(2011) 752 final), IV skyriuje;

| 43. | todėl ragina valstybes nares numatyti savo vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų dalyvavimą politiniame dialoge, per kurį nustatomi metinių Prieglobsčio fondo finansavimo prioritetai (10). |
| --- | --- |

43.

todėl ragina valstybes nares numatyti savo vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų dalyvavimą politiniame dialoge, per kurį nustatomi metinių Prieglobsčio fondo finansavimo prioritetai (10).

2012 m. liepos 18 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Byla M.S.S. prieš Belgiją ir Graikiją, Europos žmogaus teisių teismo Strasbūre 2011 m. sausio 21 d. sprendimas ir byla N.S. prieš Jungtinės Karalystės vidaus reikalų ministrą (Secretary of State for the Home Department) ir kitus, Europos teisingumo teismo 2011 m. gruodžio 21 d. sprendimas dėl jungtinių bylų C-411/10 ir C-493/10, kuriose nagrinėjami prašymai priimti prejudicinius sprendimus.

1

Secretary of State for the Home Department

(2)  3151-asis Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdis, 2012 m. kovo 8 d., Briuselis

2

(3)  COM(2008) 820 final.

3

(4)  CdR 90/2009, „Būsima bendra Europos prieglobsčio sistema II“.

4

(5)  „Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection“ („Asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimo mechanizmo sukūrimo galimybių tyrimas“), JLS/2009/ERFX/PR/1005 – 70092056. (http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/asylum/docs/final_report_relocation_of_refugees.pdf).

5

Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection

(6)  „Mišrių migracijos srautų iššūkis, galimybės gauti apsaugą ir ES pasidalijimas atsakomybe“, neoficialus Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro dokumentas, http://www.unhcr.org/4a44dd756.html.

6

(7)  OL L 132, 2001 5 19, p. 1.

7

(8)  Reglamentas (ES) 1168/2011, OL L 304, 2011 11 22, p. 1 tt.

8

(9)  Ataskaita „Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner“ („Įveikti su pagrindinėmis teisėmis susijusią nepaprastąją padėtį – asmenų, neteisėtai kertančių Graikijos sausumos sieną, padėtis“).

9

Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner

(10)  Reglamento, nustatančio Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrąsias nuostatas, 13 straipsnis, COM(2011) 752 final.

10

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/18

---

Regionų komiteto nuomonė. Ateities miestai – ekologiniu ir socialiniu požiūriu darnūs miestai

2012/C 277/04

REGIONŲ KOMITETAS

| — | remia raginimą kurti holistines tvaraus miestų vystymo strategijas, horizontalų ir vertikalų bendradarbiavimą įvairius lygmenis ir politikos sritis apimančioje dalyvaujamojoje valdymo sistemoje, pagal kurią būtų atsižvelgiama į miestų įvairovę ir socialinių inovacijų bei perspektyvinio planavimo svarbą, |
| --- | --- |

—

remia raginimą kurti holistines tvaraus miestų vystymo strategijas, horizontalų ir vertikalų bendradarbiavimą įvairius lygmenis ir politikos sritis apimančioje dalyvaujamojoje valdymo sistemoje, pagal kurią būtų atsižvelgiama į miestų įvairovę ir socialinių inovacijų bei perspektyvinio planavimo svarbą,

| — | nurodo, kad norint sustabdyti didėjantį ekonominį ir socialinį atotrūkį mūsų visuomenėje, kuo skubiau reikia investuoti į visuotinį švietimą nuo pat ankstyvos vaikystės, taip pat reikalinga įtrauki darbo rinka, mokymasis visą gyvenimą, aktyvaus integravimo politika ir darbo užmokestis, kuris būtų teisingas, leistų patenkinti poreikius ir būtų to paties dydžio vyrams ir moterims, |
| --- | --- |

—

nurodo, kad norint sustabdyti didėjantį ekonominį ir socialinį atotrūkį mūsų visuomenėje, kuo skubiau reikia investuoti į visuotinį švietimą nuo pat ankstyvos vaikystės, taip pat reikalinga įtrauki darbo rinka, mokymasis visą gyvenimą, aktyvaus integravimo politika ir darbo užmokestis, kuris būtų teisingas, leistų patenkinti poreikius ir būtų to paties dydžio vyrams ir moterims,

| — | pabrėžia, kad svarbu tenkinti visuomenei labai svarbius poreikius, t. y. suteikti galimybę turėti būstą, naudotis vaikų lopšelių ir darželių paslaugomis, lankytis aikštelėse, kur vaikai gali saugiai žaisti ir vystytis, ir taip padėti šalinti kliūtis šeimą kuriantiems arba gausinantiems žmonėms, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad svarbu tenkinti visuomenei labai svarbius poreikius, t. y. suteikti galimybę turėti būstą, naudotis vaikų lopšelių ir darželių paslaugomis, lankytis aikštelėse, kur vaikai gali saugiai žaisti ir vystytis, ir taip padėti šalinti kliūtis šeimą kuriantiems arba gausinantiems žmonėms,

| — | pabrėžia klimato kaitos keliamus iššūkius ir būtinybę mažinti energijos vartojimą per energijos atgavimo procesus ir efektyviau vartojant energiją, jungti sistemas į tinklus, plėsti žaliuosius plotus ir atviras erdves, ieškoti naujų statybos būdų ir išteklių nereikalaujančių, sveikatai naudingų ir saugių judumo formų, |
| --- | --- |

—

pabrėžia klimato kaitos keliamus iššūkius ir būtinybę mažinti energijos vartojimą per energijos atgavimo procesus ir efektyviau vartojant energiją, jungti sistemas į tinklus, plėsti žaliuosius plotus ir atviras erdves, ieškoti naujų statybos būdų ir išteklių nereikalaujančių, sveikatai naudingų ir saugių judumo formų,

| — | pabrėžia kultūros ir kūrybiškumo svarbą ne tik ekonomikos augimui, bet ir aukštai gyvenimo kokybei, praktinei demokratijai, taikai ir bendrų vertybių puoselėjimui, |
| --- | --- |

—

pabrėžia kultūros ir kūrybiškumo svarbą ne tik ekonomikos augimui, bet ir aukštai gyvenimo kokybei, praktinei demokratijai, taikai ir bendrų vertybių puoselėjimui,

| — | pabrėžia esminę visuomenės dalyvavimo politikos formavime svarbą, |
| --- | --- |

—

pabrėžia esminę visuomenės dalyvavimo politikos formavime svarbą,

| — | laiko įvairias Europos institucijų pastangas teikti miestams paramą būtinomis ir ragina būsimu paramos laikotarpiu pasiųsti aiškų signalą, jog būtina teikti miestams paramą, stiprinti urbanistinį matmenį, užtikrinti lėšų naudojimo lankstumą ir suteikt pagrindinį vaidmenį vietos lygmeniui įgyvendinant sanglaudos politiką, |
| --- | --- |

—

laiko įvairias Europos institucijų pastangas teikti miestams paramą būtinomis ir ragina būsimu paramos laikotarpiu pasiųsti aiškų signalą, jog būtina teikti miestams paramą, stiprinti urbanistinį matmenį, užtikrinti lėšų naudojimo lankstumą ir suteikt pagrindinį vaidmenį vietos lygmeniui įgyvendinant sanglaudos politiką,

| — | palankiai vertina tolesnį tvarių finansavimo priemonių, kaip kūrybiškų ir stabilių finansavimo mechanizmų, plėtojimą struktūrinėje politikoje. |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tolesnį tvarių finansavimo priemonių, kaip kūrybiškų ir stabilių finansavimo mechanizmų, plėtojimą struktūrinėje politikoje.

| Pranešėja | Hella DUNGER-LÖPER (DE/ESP), Berlyno žemės įgaliotoji atstovė Vokietijos federalinėje vyriausybėje ir Europos reikalų įgaliotinė |
| --- | --- |

Pranešėja

Hella DUNGER-LÖPER (DE/ESP), Berlyno žemės įgaliotoji atstovė Vokietijos federalinėje vyriausybėje ir Europos reikalų įgaliotinė

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Pagrindimas

| 1. | palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Danijos prašymą parengti nuomonę šiuo klausimu, taip pat aktyvų dalyvavimą 2012 m. kovo 22–23 d. Kopenhagoje vykusiame 5-ajame miestų ir regionų vadovų susitikime tema „Europos miestų struktūra XXI-ame amžiuje“, kuriuo pripažįstamas miestų ir regionų indėlis į Europos integraciją ir jų pagrindinis vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Danijos prašymą parengti nuomonę šiuo klausimu, taip pat aktyvų dalyvavimą 2012 m. kovo 22–23 d. Kopenhagoje vykusiame 5-ajame miestų ir regionų vadovų susitikime tema „Europos miestų struktūra XXI-ame amžiuje“, kuriuo pripažįstamas miestų ir regionų indėlis į Europos integraciją ir jų pagrindinis vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 2. | su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pranešimą „Ateities miestai. Iššūkiai, vizijos ir perspektyvos“ (2011 m. spalio mėn.) ir remia jame išdėstytą rytojaus miesto viziją, kad miestai būtų „didelės socialinės pažangos vieta, kuriai būdinga didelė socialinė sanglauda, visoms visuomenės grupėms užtikrinamas būstas ir visuotinės socialinės, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugos; demokratijos, kultūrinio dialogo ir įvairovės platforma; žaliosios, ekologiškos ar aplinkos regeneracijos vieta; traukos centras ir ekonomikos augimo variklis“; |
| --- | --- |

2.

su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pranešimą „Ateities miestai. Iššūkiai, vizijos ir perspektyvos“ (2011 m. spalio mėn.) ir remia jame išdėstytą rytojaus miesto viziją, kad miestai būtų „didelės socialinės pažangos vieta, kuriai būdinga didelė socialinė sanglauda, visoms visuomenės grupėms užtikrinamas būstas ir visuotinės socialinės, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugos; demokratijos, kultūrinio dialogo ir įvairovės platforma; žaliosios, ekologiškos ar aplinkos regeneracijos vieta; traukos centras ir ekonomikos augimo variklis“;

| 3. | remia pranešime „Rytojaus miestai“ išdėstytą susirūpinimą dėl miestų ateities, atsižvelgiant į pavojų, kurį kelia demografiniai pokyčiai, mažėjantis augimas, ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės pažangos sąsajų silpnėjimas. Pavojų taip pat kelia didėjantys pajamų skirtumai, didėjanti visuomenės poliarizacija ir segregacija, taip pat augantis asmenų, stumiamų į visuomenės užribį, skaičius, miestų drėka ir intensyviai eikvojamos miestų ekosistemos; |
| --- | --- |

3.

remia pranešime „Rytojaus miestai“ išdėstytą susirūpinimą dėl miestų ateities, atsižvelgiant į pavojų, kurį kelia demografiniai pokyčiai, mažėjantis augimas, ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės pažangos sąsajų silpnėjimas. Pavojų taip pat kelia didėjantys pajamų skirtumai, didėjanti visuomenės poliarizacija ir segregacija, taip pat augantis asmenų, stumiamų į visuomenės užribį, skaičius, miestų drėka ir intensyviai eikvojamos miestų ekosistemos;

| 4. | pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tikslus visa Europos Sąjunga galės tik tada pasiekti, kai miestai, kaip socialinių ir ekonominių inovacijų vieta, galės visapusiškai prisidėti prie pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo bei ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tikslus visa Europos Sąjunga galės tik tada pasiekti, kai miestai, kaip socialinių ir ekonominių inovacijų vieta, galės visapusiškai prisidėti prie pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo bei ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 5. | todėl palankiai vertina pranešimo „Rytojaus miestai“ rekomendacijas stiprinti miestus skatinant tvarias vietines struktūras atspariai ir įtraukiai ekonomikai, naudojant įvairių kartų ir socialinės bei ekonominės, kultūrinės ir etninės įvairovės potencialą, kovojant su socialine atskirtimi ir skurdu, gerinant gyvenimo sąlygas, įgyvendinant holistines aplinkos ir energijos politikos strategijas, išsaugant ir kuriant patrauklias viešąsias erdves, skatinant tvarų, integracinis ir sveiką judumą bei subalansuotą teritorinę plėtrą; |
| --- | --- |

5.

todėl palankiai vertina pranešimo „Rytojaus miestai“ rekomendacijas stiprinti miestus skatinant tvarias vietines struktūras atspariai ir įtraukiai ekonomikai, naudojant įvairių kartų ir socialinės bei ekonominės, kultūrinės ir etninės įvairovės potencialą, kovojant su socialine atskirtimi ir skurdu, gerinant gyvenimo sąlygas, įgyvendinant holistines aplinkos ir energijos politikos strategijas, išsaugant ir kuriant patrauklias viešąsias erdves, skatinant tvarų, integracinis ir sveiką judumą bei subalansuotą teritorinę plėtrą;

| 6. | remia raginimą kurti holistines tvaraus miestų vystymo strategijas, horizontalų ir vertikalų bendradarbiavimą įvairius lygmenis ir politikos sritis apimančioje dalyvaujamojoje valdymo sistemoje, pagal kurią būtų atsižvelgiama į miestų įvairovę ir socialinių inovacijų bei perspektyvinio planavimo svarbą; |
| --- | --- |

6.

remia raginimą kurti holistines tvaraus miestų vystymo strategijas, horizontalų ir vertikalų bendradarbiavimą įvairius lygmenis ir politikos sritis apimančioje dalyvaujamojoje valdymo sistemoje, pagal kurią būtų atsižvelgiama į miestų įvairovę ir socialinių inovacijų bei perspektyvinio planavimo svarbą;

| 7. | atkreipia dėmesį į 2012 m. kovo 23 d. Regionų komiteto „Kopenhagos deklaraciją“ ir joje suformuluotą įsipareigojimą siekti ekologiškesnių, socialiniu požiūriu įtraukesnių ir ekonomikos požiūriu konkurencingesnių miestų, taip pat į su tuo susijusius raginimus ES institucijoms strategijoje „Europa 2020“ įtvirtinti vietos matmenį, skirti pakankamai finansinių išteklių išsamiai miestų politikai, teikti didesnę reikšmę teritoriniam Europos miestų bendradarbiavimui ir suteikti svarbesnį vaidmenį miestams ir regionams formuojant Europos politiką, dėti daugiau pastangų decentralizacijai ES valstybėse narėse ir suteikti miestams ir regionams didesnę veiksmų laisvę finansų srityje; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į 2012 m. kovo 23 d. Regionų komiteto „Kopenhagos deklaraciją“ ir joje suformuluotą įsipareigojimą siekti ekologiškesnių, socialiniu požiūriu įtraukesnių ir ekonomikos požiūriu konkurencingesnių miestų, taip pat į su tuo susijusius raginimus ES institucijoms strategijoje „Europa 2020“ įtvirtinti vietos matmenį, skirti pakankamai finansinių išteklių išsamiai miestų politikai, teikti didesnę reikšmę teritoriniam Europos miestų bendradarbiavimui ir suteikti svarbesnį vaidmenį miestams ir regionams formuojant Europos politiką, dėti daugiau pastangų decentralizacijai ES valstybėse narėse ir suteikti miestams ir regionams didesnę veiksmų laisvę finansų srityje;

| 8. | primena apie savo 2010 m. birželio 10 d. nuomonę „Miestų regeneravimo svarba Europos miestų plėtros ateičiai“ ir joje pateiktą raginimą visose Europos Sąjungos politikos srityse stiprinti miestų matmenį; |
| --- | --- |

8.

primena apie savo 2010 m. birželio 10 d. nuomonę „Miestų regeneravimo svarba Europos miestų plėtros ateičiai“ ir joje pateiktą raginimą visose Europos Sąjungos politikos srityse stiprinti miestų matmenį;

Pastabos

| 9. | primena, kad miestai visada buvo visuomeninių santykių atspindys. Ateities miestų forma ir gyvenimo kokybė priklauso nuo ekonominių ir socialinių sprendimų ir pokyčių visais politinės ir ekonominės atsakomybės lygmenimis; |
| --- | --- |

9.

primena, kad miestai visada buvo visuomeninių santykių atspindys. Ateities miestų forma ir gyvenimo kokybė priklauso nuo ekonominių ir socialinių sprendimų ir pokyčių visais politinės ir ekonominės atsakomybės lygmenimis;

| 10. | nurodo, kad miestai Europos Sąjungai svarbūs ne tik dėl ekonominių ir demografinių aspektų. Gražūs, pažangūs, energiją ir išteklius tausojantys, žali ir įtraukūs miestai yra harmoningo ir solidaraus sambūvio mūsų visuomenėje pagrindas; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad miestai Europos Sąjungai svarbūs ne tik dėl ekonominių ir demografinių aspektų. Gražūs, pažangūs, energiją ir išteklius tausojantys, žali ir įtraukūs miestai yra harmoningo ir solidaraus sambūvio mūsų visuomenėje pagrindas;

| 11. | pabrėžia, kad miestus su jų apylinkėmis sieja tamprūs ir neatskiriami socialiniai ir ekonominiai santykiai, todėl jie yra labai svarbūs subalansuotai teritoriniai plėtrai; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad miestus su jų apylinkėmis sieja tamprūs ir neatskiriami socialiniai ir ekonominiai santykiai, todėl jie yra labai svarbūs subalansuotai teritoriniai plėtrai;

| 12. | atsižvelgdamas į tai nurodo, jog lig šiol buvo griežtai skirstoma į miestus ir kaimo vietoves, tačiau dėl būsimų uždavinių toks suskirstymas nebetinkamas, todėl vietovių sąveiką reikia vertinti pagal funkcionalumą ir susietumą; |
| --- | --- |

12.

atsižvelgdamas į tai nurodo, jog lig šiol buvo griežtai skirstoma į miestus ir kaimo vietoves, tačiau dėl būsimų uždavinių toks suskirstymas nebetinkamas, todėl vietovių sąveiką reikia vertinti pagal funkcionalumą ir susietumą;

| 13. | pabrėžia, kad tarptautiniu mastu lyginant miestų tipus, Europos miestams būdingas demokratiškas apsisprendimas, stipri pilietinė visuomenė, socialinė integracija, veiksmingos sąsajos tarp privatumo ir viešumo, laisvės užtikrinimas, emancipacija ir išplėtota miestų planavimo kultūra; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad tarptautiniu mastu lyginant miestų tipus, Europos miestams būdingas demokratiškas apsisprendimas, stipri pilietinė visuomenė, socialinė integracija, veiksmingos sąsajos tarp privatumo ir viešumo, laisvės užtikrinimas, emancipacija ir išplėtota miestų planavimo kultūra;

| 14. | pastebi, kad dėl deindustrializacijos ir globalizacijos sugriuvo socialinės ir ekonominės integracijos pamatai. Tiek klestinčiuose, tiek ir vargingesniuose regionuose taikomos naujos strategijos socialinei sanglaudai stiprinti, kurios iki šiol negalėjo visuomenės segmentacijos tendencijų nukreipti kita linkme. Nepaisant šių pastangų daugelyje vietų padidėjo socialiniai skirtumai ir segregacija ir tai vis dar kelia didelių problemų sambūviui mieste; |
| --- | --- |

14.

pastebi, kad dėl deindustrializacijos ir globalizacijos sugriuvo socialinės ir ekonominės integracijos pamatai. Tiek klestinčiuose, tiek ir vargingesniuose regionuose taikomos naujos strategijos socialinei sanglaudai stiprinti, kurios iki šiol negalėjo visuomenės segmentacijos tendencijų nukreipti kita linkme. Nepaisant šių pastangų daugelyje vietų padidėjo socialiniai skirtumai ir segregacija ir tai vis dar kelia didelių problemų sambūviui mieste;

| 15. | nurodo, kad norint sustabdyti didėjantį ekonominį ir socialinį atotrūkį mūsų visuomenėje, kuo skubiau reikia investuoti į visuotinį švietimą nuo pat ankstyvos vaikystės, taip pat reikalinga įtrauki darbo rinka, mokymasis visą gyvenimą, aktyvaus integravimo politika ir darbo užmokestis, kuris būtų teisingas, leistų patenkinti poreikius ir būtų to paties dydžio vyrams ir moterims; pažymi, kad šiuo požiūriu labai svarbu miestuose užtikrinti ekonomikos vystymą ir kurti daugiau darbo vietų; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad norint sustabdyti didėjantį ekonominį ir socialinį atotrūkį mūsų visuomenėje, kuo skubiau reikia investuoti į visuotinį švietimą nuo pat ankstyvos vaikystės, taip pat reikalinga įtrauki darbo rinka, mokymasis visą gyvenimą, aktyvaus integravimo politika ir darbo užmokestis, kuris būtų teisingas, leistų patenkinti poreikius ir būtų to paties dydžio vyrams ir moterims; pažymi, kad šiuo požiūriu labai svarbu miestuose užtikrinti ekonomikos vystymą ir kurti daugiau darbo vietų;

| 16. | susirūpinęs konstatuoja, kad kai kuriuose didmiesčiuose šios problemos dar labiau paaštrėjo ir lėmė smurtinius protestus. Jos lemia ir daugelio piliečių nepasitikėjimo politinėmis institucijomis apraiškas; |
| --- | --- |

16.

susirūpinęs konstatuoja, kad kai kuriuose didmiesčiuose šios problemos dar labiau paaštrėjo ir lėmė smurtinius protestus. Jos lemia ir daugelio piliečių nepasitikėjimo politinėmis institucijomis apraiškas;

| 17. | atkreipia dėmesį į demografinių pokyčių ir visuomenės senėjimo, dėl kurių kyla nauji reikalavimai socialinei infrastruktūrai ir viešajai erdvei, pasekmes vietos lygmeniu. Kartu didėjant vyresnio amžiaus žmonių skurdui tampa reikalingos tvarios socialinės apsaugos sistemos ir paslaugos, kurios piliečiams būtų prieinamos, atitiktų jų kultūrinius ypatumus ir būtų įperkamos; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į demografinių pokyčių ir visuomenės senėjimo, dėl kurių kyla nauji reikalavimai socialinei infrastruktūrai ir viešajai erdvei, pasekmes vietos lygmeniu. Kartu didėjant vyresnio amžiaus žmonių skurdui tampa reikalingos tvarios socialinės apsaugos sistemos ir paslaugos, kurios piliečiams būtų prieinamos, atitiktų jų kultūrinius ypatumus ir būtų įperkamos;

| 18. | pabrėžia, kad nepaisant dabartinio ypač didelio jaunimo nedarbo, artimiausiais dešimtmečiais Europa priklausys nuo jaunimo imigracijos, kad būtų galima užtikrinti ekonomikos augimą ir sušvelninti senėjimo pasekmes socialinei ir sveikatos sistemai. Atviri ir patrauklūs miestai skatina imigraciją. Tačiau miestuose migrantai ir etninės grupės vis dar dažnai stipriai diskriminuojami švietimo, darbo, būsto ir medicininės priežiūros srityse. Todėl veiksmingos vietos integracijos strategijos yra būtina perspektyvinės migracijos politikos dalis; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad nepaisant dabartinio ypač didelio jaunimo nedarbo, artimiausiais dešimtmečiais Europa priklausys nuo jaunimo imigracijos, kad būtų galima užtikrinti ekonomikos augimą ir sušvelninti senėjimo pasekmes socialinei ir sveikatos sistemai. Atviri ir patrauklūs miestai skatina imigraciją. Tačiau miestuose migrantai ir etninės grupės vis dar dažnai stipriai diskriminuojami švietimo, darbo, būsto ir medicininės priežiūros srityse. Todėl veiksmingos vietos integracijos strategijos yra būtina perspektyvinės migracijos politikos dalis;

| 19. | pabrėžia, kad svarbu tenkinti visuomenei labai svarbius poreikius, t. y. suteikti galimybę turėti būstą, naudotis lopšelių ir vaikų darželių paslaugomis, lankytis aikštelėse, kur vaikai gali saugiai žaisti ir vystytis, ir taip padėti šalinti kliūtis šeimą kuriantiems arba gausinantiems žmonėms. Todėl reikia remti visas priemones, kuriomis prisidedama prie teigiamo gyventojų skaičiaus augimo; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad svarbu tenkinti visuomenei labai svarbius poreikius, t. y. suteikti galimybę turėti būstą, naudotis lopšelių ir vaikų darželių paslaugomis, lankytis aikštelėse, kur vaikai gali saugiai žaisti ir vystytis, ir taip padėti šalinti kliūtis šeimą kuriantiems arba gausinantiems žmonėms. Todėl reikia remti visas priemones, kuriomis prisidedama prie teigiamo gyventojų skaičiaus augimo;

| 20. | pabrėžia klimato kaitos keliamus iššūkius ir būtinybę mažinti energijos vartojimą per energijos atgavimo procesus ir efektyviau vartojant energiją, jungti sistemas į tinklus, plėsti žaliuosius plotus ir atviras erdves, ieškoti naujų statybos būdų ir išteklių nereikalaujančių, sveikatai naudingų ir saugių transporto rūšių; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia klimato kaitos keliamus iššūkius ir būtinybę mažinti energijos vartojimą per energijos atgavimo procesus ir efektyviau vartojant energiją, jungti sistemas į tinklus, plėsti žaliuosius plotus ir atviras erdves, ieškoti naujų statybos būdų ir išteklių nereikalaujančių, sveikatai naudingų ir saugių transporto rūšių;

| 21. | pabrėžia kultūros ir kūrybiškumo svarbą ne tik ekonomikos augimui, bet ir aukštai gyvenimo kokybei, praktinei demokratijai, taikai ir bendrų vertybių puoselėjimui. Urbanistikos kultūra taip pat apima miesto architektūros išsaugojimą ir planavimo koncepcijas, aukštos kokybės ir visiems prieinamas viešąsias erdves ir atžvalgą į vietos ir regionų ypatumus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia kultūros ir kūrybiškumo svarbą ne tik ekonomikos augimui, bet ir aukštai gyvenimo kokybei, praktinei demokratijai, taikai ir bendrų vertybių puoselėjimui. Urbanistikos kultūra taip pat apima miesto architektūros išsaugojimą ir planavimo koncepcijas, aukštos kokybės ir visiems prieinamas viešąsias erdves ir atžvalgą į vietos ir regionų ypatumus;

| 22. | pabrėžia esminę visuomenės dalyvavimo politikos formavimo procese svarbą, kad būtų įgytas piliečių pritarimas ir sustiprinta socialinė sanglauda; toks piliečių dalyvavimas bus įmanomas tik jei miestų valdžia visiškai atvirai ir skaidriai kalbės apie principus, kuriais grindžia savo sprendimus ir politikos priemones; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia esminę visuomenės dalyvavimo politikos formavimo procese svarbą, kad būtų įgytas piliečių pritarimas ir sustiprinta socialinė sanglauda; toks piliečių dalyvavimas bus įmanomas tik jei miestų valdžia visiškai atvirai ir skaidriai kalbės apie principus, kuriais grindžia savo sprendimus ir politikos priemones;

| 23. | mano, kad Europos institucijos turi dėti daug pastangų remti miestus per finansavimo programas ir iniciatyvas, nes savivaldybės, neturinčios atitinkamų nuosavų išteklių, yra labai priklausomos nuo tokios paramos; |
| --- | --- |

23.

mano, kad Europos institucijos turi dėti daug pastangų remti miestus per finansavimo programas ir iniciatyvas, nes savivaldybės, neturinčios atitinkamų nuosavų išteklių, yra labai priklausomos nuo tokios paramos;

| 24. | susirūpinęs konstatuoja, kad nepaisant Leipcigo chartijoje išdėstytų ketinimų pareiškimų ir su tuo susijusio politinio proceso paskutiniaisiais metais valstybių narių įsipareigojimai miestų politikos srityje veikiau susilpnėjo, o ne sustiprėjo. Tai patvirtina faktas, kad iki šiol beveik nepasiekta, kad miestų politikos klausimams būtų teikiamas prioritetas susijusiose politikos srityse: užimtumo, aplinkos, švietimo ir mokslo, taip pat būsto srityse. Šią problemą atspindi ir sumažėję miestų politikos finansavimo programų biudžetai. Todėl reikėtų kuo skubiau ES lygmeniu rasti lėšų, kurios leistų miestams lanksčiai reaguoti į šias įvairias problemas; |
| --- | --- |

24.

susirūpinęs konstatuoja, kad nepaisant Leipcigo chartijoje išdėstytų ketinimų pareiškimų ir su tuo susijusio politinio proceso paskutiniaisiais metais valstybių narių įsipareigojimai miestų politikos srityje veikiau susilpnėjo, o ne sustiprėjo. Tai patvirtina faktas, kad iki šiol beveik nepasiekta, kad miestų politikos klausimams būtų teikiamas prioritetas susijusiose politikos srityse: užimtumo, aplinkos, švietimo ir mokslo, taip pat būsto srityse. Šią problemą atspindi ir sumažėję miestų politikos finansavimo programų biudžetai. Todėl reikėtų kuo skubiau ES lygmeniu rasti lėšų, kurios leistų miestams lanksčiai reaguoti į šias įvairias problemas;

| 25. | nuogąstauja, kad daugelyje valstybių narių savivaldybėms skiriama ypač mažai lėšų ir ši padėtis nepasikeis, jei atsižvelgiant į biudžeto politikos prioritetus valstybės narės nepakeis kurso; |
| --- | --- |

25.

nuogąstauja, kad daugelyje valstybių narių savivaldybėms skiriama ypač mažai lėšų ir ši padėtis nepasikeis, jei atsižvelgiant į biudžeto politikos prioritetus valstybės narės nepakeis kurso;

| 26. | mano, kad dėl didelių socialinių, ekonominių ir ekologinių grėsmių šių pastangų jokiu būdu nepakaks, kad Europos miestai būtų tokie perspektyvūs, kad taptų konkurencinga, gražia, pažangia, tausiai energiją ir išteklius naudojančia, žalia ir įtraukia socialinių inovacijų vieta, kuri visapusiškai padėtų stiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę Europos Sąjungos sanglaudą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

26.

mano, kad dėl didelių socialinių, ekonominių ir ekologinių grėsmių šių pastangų jokiu būdu nepakaks, kad Europos miestai būtų tokie perspektyvūs, kad taptų konkurencinga, gražia, pažangia, tausiai energiją ir išteklius naudojančia, žalia ir įtraukia socialinių inovacijų vieta, kuri visapusiškai padėtų stiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę Europos Sąjungos sanglaudą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

Politikos iššūkiai

Bendrieji uždviniai

| 27. | daro prielaidą, kad atsižvelgiant į visuomenei tenkančius iššūkius, apskritai visi politiniai lygmenys turėtų būti suinteresuoti stipriais ir demokratiškai sprendimus priimančiais miestais, kurie yra Europos visuomenės pagrindas. Stipri, atliepianti ir veiksminga vietos demokratija gali labai padėti susigrąžinti pasitikėjimą visų lygmenų atstovaujamosios demokratijos institucijomis; |
| --- | --- |

27.

daro prielaidą, kad atsižvelgiant į visuomenei tenkančius iššūkius, apskritai visi politiniai lygmenys turėtų būti suinteresuoti stipriais ir demokratiškai sprendimus priimančiais miestais, kurie yra Europos visuomenės pagrindas. Stipri, atliepianti ir veiksminga vietos demokratija gali labai padėti susigrąžinti pasitikėjimą visų lygmenų atstovaujamosios demokratijos institucijomis;

| 28. | patvirtina savo raginimus užtikrinti visuomenės vystymąsi neapsiribojant tik bendruoju vidaus produkto (BVP) matavimo vienetu, bet atsižvelgiant į piliečių rūpesčius ir poreikius ir labiau juos įtraukiant į programų ir intervencinių priemonių planavimą; |
| --- | --- |

28.

patvirtina savo raginimus užtikrinti visuomenės vystymąsi neapsiribojant tik bendruoju vidaus produkto (BVP) matavimo vienetu, bet atsižvelgiant į piliečių rūpesčius ir poreikius ir labiau juos įtraukiant į programų ir intervencinių priemonių planavimą;

| 29. | pageidautų ryžtingo ir drąsaus išrinktų atstovų vadovaujamojo vaidmens visais politiniais lygmenimis siekiant taikaus ir solidaraus sambūvio. Tik taikos ir tikro tarpvalstybinio solidarumo sąlygomis galima kurti pažangų, integracinį ir tvarų augimą. Tam reikalinga aktyvi migrantams palanki kultūra, taip pat tarpkultūrinių gebėjimų stiprinimas viešosiose įstaigose ir institucijose. Tai pasakytina ir apie aiškų įsipareigojimą užtikrinti pabėgėlių ir asmenų, kurie yra politiškai persekiojami ar diskriminuojami dėl savo kilmės, tikėjimo, seksualinės orientacijos, priklausymo tam tikrai socialinei grupei ar dėl politinių įsitikinimų, apsaugą; |
| --- | --- |

29.

pageidautų ryžtingo ir drąsaus išrinktų atstovų vadovaujamojo vaidmens visais politiniais lygmenimis siekiant taikaus ir solidaraus sambūvio. Tik taikos ir tikro tarpvalstybinio solidarumo sąlygomis galima kurti pažangų, integracinį ir tvarų augimą. Tam reikalinga aktyvi migrantams palanki kultūra, taip pat tarpkultūrinių gebėjimų stiprinimas viešosiose įstaigose ir institucijose. Tai pasakytina ir apie aiškų įsipareigojimą užtikrinti pabėgėlių ir asmenų, kurie yra politiškai persekiojami ar diskriminuojami dėl savo kilmės, tikėjimo, seksualinės orientacijos, priklausymo tam tikrai socialinei grupei ar dėl politinių įsitikinimų, apsaugą;

| 30. | pabrėžia integruotųjų vietos strategijų svarbą, kad lėšų naudojimas būtų koordinuojamas ir efektyvus, ir ragina įtraukti visas susijusias sektorių politikos sritis. Konstruktyvus ir savaime suprantamas visų politinių lygmenų ir atsakingų žinybų bendradarbiavimas yra svarbus, kad piliečiai matytų, jog institucijos gali atsakingai elgtis ir pateisinti pasitikėjimą jomis ir jaučiasi atsakingos, kad būtų patenkinti vietos poreikiai; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia integruotųjų vietos strategijų svarbą, kad lėšų naudojimas būtų koordinuojamas ir efektyvus, ir ragina įtraukti visas susijusias sektorių politikos sritis. Konstruktyvus ir savaime suprantamas visų politinių lygmenų ir atsakingų žinybų bendradarbiavimas yra svarbus, kad piliečiai matytų, jog institucijos gali atsakingai elgtis ir pateisinti pasitikėjimą jomis ir jaučiasi atsakingos, kad būtų patenkinti vietos poreikiai;

| 31. | kviečia visus sprendimus priimančius asmenis visais lygmenimis stengtis užtikrinti sveiką ir tvarų judumą tiek miestuose, tiek ir tarp jų. Reikėtų skatinti naudotis viešuoju transportu ir jis turi būti prieinamas visiems gyventojams; taip pat ragina visus dėl miestų plėtros sprendimus priimančius asmenis toliau vadovautis tradiciniu Europos miesto modeliu, būtent integruoti visas naudojimosi galimybes, paisyti gyventojų tankumo ir užtikrinti (urbanistinę ir architektūrinę) kokybę; |
| --- | --- |

31.

kviečia visus sprendimus priimančius asmenis visais lygmenimis stengtis užtikrinti sveiką ir tvarų judumą tiek miestuose, tiek ir tarp jų. Reikėtų skatinti naudotis viešuoju transportu ir jis turi būti prieinamas visiems gyventojams; taip pat ragina visus dėl miestų plėtros sprendimus priimančius asmenis toliau vadovautis tradiciniu Europos miesto modeliu, būtent integruoti visas naudojimosi galimybes, paisyti gyventojų tankumo ir užtikrinti (urbanistinę ir architektūrinę) kokybę;

| 32. | pritaria naujoms pastangos didinti žinias apie techninius ir socialinius, ekonominius ir ekologinius miestų plėtros matmenis. Tai turi aiškiai apimti ir virtualios gyvenimo bei darbo miestuose ir regionuose aplinkos svarbą; |
| --- | --- |

32.

pritaria naujoms pastangos didinti žinias apie techninius ir socialinius, ekonominius ir ekologinius miestų plėtros matmenis. Tai turi aiškiai apimti ir virtualios gyvenimo bei darbo miestuose ir regionuose aplinkos svarbą;

| 33. | pabrėžia miestų partnerystės, Europos miestų tinklų, pavyzdžiui, EUROCITIES, taip pat tarpvalstybinio savivaldybių bendradarbiavimo projektų pagal URBACT, INTERREG ir ETBG svarbą gerinant žinias ir metodus miestų plėtros politikoje; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad šie politikos formavimo žinių mainai, ypač struktūrinių fondų srityje, taip pat susijusiose srityse, tokiose kaip visuotinės svarbos paslaugos, transportas ir aplinkos apsauga, būtų vaisingi; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia miestų partnerystės, Europos miestų tinklų, pavyzdžiui, EUROCITIES, taip pat tarpvalstybinio savivaldybių bendradarbiavimo projektų pagal URBACT, INTERREG ir ETBG svarbą gerinant žinias ir metodus miestų plėtros politikoje; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad šie politikos formavimo žinių mainai, ypač struktūrinių fondų srityje, taip pat susijusiose srityse, tokiose kaip visuotinės svarbos paslaugos, transportas ir aplinkos apsauga, būtų vaisingi;

Europos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui

| 34. | kaip savaime suprantamą dalyką ragina įtraukti miestus ir regionus į daugiapakopes Europos Sąjungos struktūras visose politikos srityse, kuriose ES lygmeniu priimami sprendimai, susiję su subnacionalinių institucijų galiomis veikti; |
| --- | --- |

34.

kaip savaime suprantamą dalyką ragina įtraukti miestus ir regionus į daugiapakopes Europos Sąjungos struktūras visose politikos srityse, kuriose ES lygmeniu priimami sprendimai, susiję su subnacionalinių institucijų galiomis veikti;

| 35. | ragina Europos institucijas prisiimti aiškų įsipareigojimą stiprinti miestus, kuris atsispindėtų nustatant būsimo ES biudžeto prioritetus; |
| --- | --- |

35.

ragina Europos institucijas prisiimti aiškų įsipareigojimą stiprinti miestus, kuris atsispindėtų nustatant būsimo ES biudžeto prioritetus;

| 36. | pabrėžia savo raginimus dėl struktūrinės paramos politikos, kuri ir ateityje savivaldybėms suteiktų pakankamą veiksmų laisvę įgyvendinant keleto fondų lėšomis finansuojamą integruotąjį metodą, kuris būtų grindžiamas vietos prioritetais, kurį sudarytų investiciniai ir socialiniai projektai ir kuriuo būtų atsižvelgiama į vietos poreikius. Kad savivaldybės iš tikrųjų galėtų įgyvendinti struktūrinę politiką, reikia sumažinti su administravimu ir kontrole susijusią naštą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia savo raginimus dėl struktūrinės paramos politikos, kuri ir ateityje savivaldybėms suteiktų pakankamą veiksmų laisvę įgyvendinant keleto fondų lėšomis finansuojamą integruotąjį metodą, kuris būtų grindžiamas vietos prioritetais, kurį sudarytų investiciniai ir socialiniai projektai ir kuriuo būtų atsižvelgiama į vietos poreikius. Kad savivaldybės iš tikrųjų galėtų įgyvendinti struktūrinę politiką, reikia sumažinti su administravimu ir kontrole susijusią naštą;

| 37. | pabrėžia sanglaudos politikos, kaip pagrindinės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo priemonės svarbą ir ragina būsimu paramos laikotarpiu pasiųsti aiškų signalą, jog būtina teikti miestams paramą, stiprinti urbanistinį matmenį, užtikrinti lėšų naudojimo lankstumą ir suteikti pagrindinį vaidmenį vietos lygmeniui įgyvendinant sanglaudos politiką Atsižvelgiant į miestų svarbą socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, parama turi gerokai viršyti siūlomą 5 proc. minimalią normą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia sanglaudos politikos, kaip pagrindinės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo priemonės svarbą ir ragina būsimu paramos laikotarpiu pasiųsti aiškų signalą, jog būtina teikti miestams paramą, stiprinti urbanistinį matmenį, užtikrinti lėšų naudojimo lankstumą ir suteikti pagrindinį vaidmenį vietos lygmeniui įgyvendinant sanglaudos politiką Atsižvelgiant į miestų svarbą socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, parama turi gerokai viršyti siūlomą 5 proc. minimalią normą;

| 38. | akcentuoja Regionų komiteto nuomonėje dėl Komisijos pasiūlymo dėl ERPF pateiktus raginimus, visų pirma dėl galimybės lanksčiau naudoti lėšas neteikiant pirmenybės arba nediskriminuojant tam tikrų vietovių rūšių, kad kaimo ir netoli miestų esančios vietovės galėtų naudotis ERPF teikiamais privalumais. Sprendimas dėl teritorinio ERPF lėšų orientavimo įvairioms vietovių rūšims turi būti priimamas partnerystės pagrindu vykdomo programavimo proceso metu, tai negali būti iš anksto nustatoma. Užduočių skyrimas miestams pagal Bendrojo reglamento 99 straipsnyje apibrėžtą „integruotų teritorinių investicijų“ priemonę turi būti numatomas kaip galimybė, o ne nustatomas kaip privalomas; |
| --- | --- |

38.

akcentuoja Regionų komiteto nuomonėje dėl Komisijos pasiūlymo dėl ERPF pateiktus raginimus, visų pirma dėl galimybės lanksčiau naudoti lėšas neteikiant pirmenybės arba nediskriminuojant tam tikrų vietovių rūšių, kad kaimo ir netoli miestų esančios vietovės galėtų naudotis ERPF teikiamais privalumais. Sprendimas dėl teritorinio ERPF lėšų orientavimo įvairioms vietovių rūšims turi būti priimamas partnerystės pagrindu vykdomo programavimo proceso metu, tai negali būti iš anksto nustatoma. Užduočių skyrimas miestams pagal Bendrojo reglamento 99 straipsnyje apibrėžtą „integruotų teritorinių investicijų“ priemonę turi būti numatomas kaip galimybė, o ne nustatomas kaip privalomas;

| 39. | palankiai vertina tolesnį tvarių finansavimo priemonių, kaip kūrybiškų ir stabilių finansavimo mechanizmų, plėtojimą struktūrinėje politikoje; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tolesnį tvarių finansavimo priemonių, kaip kūrybiškų ir stabilių finansavimo mechanizmų, plėtojimą struktūrinėje politikoje;

| 40. | ragina miestams ir regionams suteikti svarbų vaidmenį plėtojant ES imigracijos ir integracijos politiką, kuria būtų atsižvelgiama į didžiausią vietos lygmens svarbą integracijai; |
| --- | --- |

40.

ragina miestams ir regionams suteikti svarbų vaidmenį plėtojant ES imigracijos ir integracijos politiką, kuria būtų atsižvelgiama į didžiausią vietos lygmens svarbą integracijai;

Valstybėms narėms

| 41. | ragina valstybes nares suteikti miestų politikai ir savo iniciatyvoms naują postūmį, taip pat į šias iniciatyvas įtraukti ne tik teritorijų planavimo, bet ir kitas politikos sritis. Darni miestų plėtra priklauso nuo pamatinių paramos sąlygų, ypač užimtumo, socialinės, švietimo ir aplinkos politikoje; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares suteikti miestų politikai ir savo iniciatyvoms naują postūmį, taip pat į šias iniciatyvas įtraukti ne tik teritorijų planavimo, bet ir kitas politikos sritis. Darni miestų plėtra priklauso nuo pamatinių paramos sąlygų, ypač užimtumo, socialinės, švietimo ir aplinkos politikoje;

| 42. | ragina aktyviau plėtoti diskusiją miestuose ir su miestais. Miestų bendradarbiavimas ir aglomeracija vykdant šiuos veiksmus yra gyvybiškai svarbūs siekiant užtikrinti sanglaudą ir tvarų vystymąsi. |
| --- | --- |

42.

ragina aktyviau plėtoti diskusiją miestuose ir su miestais. Miestų bendradarbiavimas ir aglomeracija vykdant šiuos veiksmus yra gyvybiškai svarbūs siekiant užtikrinti sanglaudą ir tvarų vystymąsi.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18, 19 d.

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/23

---

Regionų komiteto nuomonė. ES vidaus reikalų finansinės priemonės

2012/C 277/05

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina pasiūlymus dėl biudžeto, kuriais siekiama sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kuriais pripažįstama, kad svarbu imigracijos, prieglobsčio ir saugumo biudžetams skirti reikiamus išteklius, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina pasiūlymus dėl biudžeto, kuriais siekiama sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kuriais pripažįstama, kad svarbu imigracijos, prieglobsčio ir saugumo biudžetams skirti reikiamus išteklius,

| — | patvirtina siūlomų pakeitimų svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes šie pakeitimai turės tiesioginio poveikio jų pareigoms ir Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių kasdieniam gyvenimui, |
| --- | --- |

—

patvirtina siūlomų pakeitimų svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes šie pakeitimai turės tiesioginio poveikio jų pareigoms ir Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių kasdieniam gyvenimui,

| — | pabrėžia, kad užtikrinant visuotinę pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą svarbu reaguoti į nuogąstavimus dėl saugumo, kylančius dėl vis didėjančio judumo pasaulyje, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad užtikrinant visuotinę pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą svarbu reaguoti į nuogąstavimus dėl saugumo, kylančius dėl vis didėjančio judumo pasaulyje,

| — | palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama lankstumui ir rezultatams; kartu pabrėžia, kad tam reikalingas geras planavimas ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir atsakomybė. Todėl Komitetas pabrėžia būtinybę dar planavimo etape užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, specializuotų tarptautinių organizacijų, pilietinės visuomenės ir pačių paramos gavėjų, dalyvavimą, nes dažnai jie ir įgyvendina programas ir projektus, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama lankstumui ir rezultatams; kartu pabrėžia, kad tam reikalingas geras planavimas ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir atsakomybė. Todėl Komitetas pabrėžia būtinybę dar planavimo etape užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, specializuotų tarptautinių organizacijų, pilietinės visuomenės ir pačių paramos gavėjų, dalyvavimą, nes dažnai jie ir įgyvendina programas ir projektus,

| — | mano, kad pasiūlymais dėl pakeitimų gerokai pagerinamos galimybės gauti finansavimą. Tačiau Komitetas ragina toliau tobulinti mechanizmus informacijai apie galimybes gauti finansavimą skleisti. Didesnėse šalyse būtų galima pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijomis organizuojant regionų ir vietos lygmens konsultacijas, kad galėtų dalyvauti toli nuo pagrindinių miestų įsikūrusios organizacijos ir suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

—

mano, kad pasiūlymais dėl pakeitimų gerokai pagerinamos galimybės gauti finansavimą. Tačiau Komitetas ragina toliau tobulinti mechanizmus informacijai apie galimybes gauti finansavimą skleisti. Didesnėse šalyse būtų galima pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijomis organizuojant regionų ir vietos lygmens konsultacijas, kad galėtų dalyvauti toli nuo pagrindinių miestų įsikūrusios organizacijos ir suinteresuotieji subjektai.

| Pranešėjas | Samuel AZZOPARDI (MT / ELP), Viktorijos (Gocas) meras |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
  COM(2011) 749 final |

Pranešėjas

Samuel AZZOPARDI (MT / ELP), Viktorijos (Gocas) meras

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“

COM(2011) 749 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė
  COM (2011) 750 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė

COM (2011) 750 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas
  COM (2011) 751 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas

COM (2011) 751 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos
  COM (2011) 752 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

COM (2011) 752 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė
  COM (2011) 753 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė

COM (2011) 753 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendras vertinimas

| 1. | palankiai vertina pasiūlymus dėl biudžeto, kuriais siekiama sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kuriais pripažįstama, kad svarbu imigracijos, prieglobsčio ir saugumo biudžetams skirti reikiamus išteklius (1); |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pasiūlymus dėl biudžeto, kuriais siekiama sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ir kuriais pripažįstama, kad svarbu imigracijos, prieglobsčio ir saugumo biudžetams skirti reikiamus išteklius (1);

| 2. | remia esamų priemonių supaprastinimą – jų sujungimą į du fondus; |
| --- | --- |

2.

remia esamų priemonių supaprastinimą – jų sujungimą į du fondus;

| 3. | patvirtina siūlomų pakeitimų svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes šie pakeitimai turės tiesioginio poveikio jų pareigoms ir Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių kasdieniam gyvenimui; |
| --- | --- |

3.

patvirtina siūlomų pakeitimų svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes šie pakeitimai turės tiesioginio poveikio jų pareigoms ir Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių kasdieniam gyvenimui;

| 4. | pabrėžia, kad užtikrinant visuotinę pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą svarbu reaguoti į nuogąstavimus dėl saugumo, kylančius dėl vis didėjančio judumo pasaulyje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad užtikrinant visuotinę pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą svarbu reaguoti į nuogąstavimus dėl saugumo, kylančius dėl vis didėjančio judumo pasaulyje;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad tai galima pasiekti įgyvendinant nuoseklias laisvės, saugumo ir teisingumo srities priemones, grindžiamas pagrindinių teisių paisymu, solidarumu ir atsakomybe, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei ir nediskriminavimui (2); |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad tai galima pasiekti įgyvendinant nuoseklias laisvės, saugumo ir teisingumo srities priemones, grindžiamas pagrindinių teisių paisymu, solidarumu ir atsakomybe, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei ir nediskriminavimui (2);

| 6. | mano, kad reikia rasti saugumui ir sienų apsaugai skiriamų išlaidų ir išlaidų tokiose srityse kaip migrantų integravimas ir prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikia rasti saugumui ir sienų apsaugai skiriamų išlaidų ir išlaidų tokiose srityse kaip migrantų integravimas ir prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos pusiausvyrą;

| 7. | remia poreikius atitinkančio biudžeto sukūrimą, kuris padeda plėtoti ES finansinių priemonių, ypač struktūrinių fondų ir vidaus reikalų fondų sinergiją. Iš Sąjungos biudžeto, tiek per struktūrinius fondus, tiek ir per specialias laisvės, saugumo ir teisingumo sričių priemones, vidaus reikalų sričiai turi būti skirti atitinkami ištekliai; |
| --- | --- |

7.

remia poreikius atitinkančio biudžeto sukūrimą, kuris padeda plėtoti ES finansinių priemonių, ypač struktūrinių fondų ir vidaus reikalų fondų sinergiją. Iš Sąjungos biudžeto, tiek per struktūrinius fondus, tiek ir per specialias laisvės, saugumo ir teisingumo sričių priemones, vidaus reikalų sričiai turi būti skirti atitinkami ištekliai;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad atšaukus Tarybos sprendimą 2007/125/TVR bus panaikinta galimybė papildomai pasinaudoti kitomis Sąjungos ir Bendrijos priemonėmis, ir tai labai apribos pageidaujamą finansinių priemonių naudojimo lankstumą ir kels pavojų nenutrūkstamam tarpvalstybinių regioninių projektų vidaus saugumo srityje įgyvendinimui, kurie iki šiol buvo remiami pagal ERPF 3 tikslą; todėl pasisako už Bendrijos priemonių tarpusavio papildomumo išsaugojimą; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad atšaukus Tarybos sprendimą 2007/125/TVR bus panaikinta galimybė papildomai pasinaudoti kitomis Sąjungos ir Bendrijos priemonėmis, ir tai labai apribos pageidaujamą finansinių priemonių naudojimo lankstumą ir kels pavojų nenutrūkstamam tarpvalstybinių regioninių projektų vidaus saugumo srityje įgyvendinimui, kurie iki šiol buvo remiami pagal ERPF 3 tikslą; todėl pasisako už Bendrijos priemonių tarpusavio papildomumo išsaugojimą;

| 9. | nurodo, kad biudžeto ir finansinių priemonių valdymui reikalingas tam tikras lankstumo lygis, kad būtų galima atlikti tikrą laikotarpio vidurio peržiūrą pagal nustatytus politinius prioritetus; kartu pabrėžia, kad toks lankstumas turi atitikti sąžiningą išteklių paskirstymą; |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad biudžeto ir finansinių priemonių valdymui reikalingas tam tikras lankstumo lygis, kad būtų galima atlikti tikrą laikotarpio vidurio peržiūrą pagal nustatytus politinius prioritetus; kartu pabrėžia, kad toks lankstumas turi atitikti sąžiningą išteklių paskirstymą;

| 10. | palankiai vertina imigracijos politiką, kuri įgyvendinama dar kilmės šalyse ir kuria atsižvelgiama į Europos darbo rinkos poreikius bei demografinius pokyčius; taip sukuriama sistema, kuri yra naudinga visoms šalims, įskaitant kilmės šalis, į kurias gana dažnai iš ES pervedami pinigai (3); |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina imigracijos politiką, kuri įgyvendinama dar kilmės šalyse ir kuria atsižvelgiama į Europos darbo rinkos poreikius bei demografinius pokyčius; taip sukuriama sistema, kuri yra naudinga visoms šalims, įskaitant kilmės šalis, į kurias gana dažnai iš ES pervedami pinigai (3);

| 11. | pabrėžia būtinybę sustiprinti bendradarbiavimą ES lygmeniu, kad būtų geriau koordinuojamas valstybių narių vykdomas ES išorės sienų valdymas ir daroma pažanga kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia būtinybę sustiprinti bendradarbiavimą ES lygmeniu, kad būtų geriau koordinuojamas valstybių narių vykdomas ES išorės sienų valdymas ir daroma pažanga kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą;

| 12. | nurodo, jog naudojant lėšas reikia užtikrinti skaidrumą, kad pasiūlymai, projektai ir pasiekti rezultatai ir eiliniam piliečiui būti matomi, lengvai prieinami ir suprantami; |
| --- | --- |

12.

nurodo, jog naudojant lėšas reikia užtikrinti skaidrumą, kad pasiūlymai, projektai ir pasiekti rezultatai ir eiliniam piliečiui būti matomi, lengvai prieinami ir suprantami;

Programavimas ir fondų valdymas

| 13. | palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama lankstumui ir rezultatams; kartu pabrėžia, kad tam reikalingas geras planavimas ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir atsakomybė. Todėl Komitetas pabrėžia būtinybę dar planavimo etape užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, specializuotų tarptautinių organizacijų, pilietinės visuomenės ir pačių paramos gavėjų, dalyvavimą, nes dažnai jie ir įgyvendina programas ir projektus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama lankstumui ir rezultatams; kartu pabrėžia, kad tam reikalingas geras planavimas ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir atsakomybė. Todėl Komitetas pabrėžia būtinybę dar planavimo etape užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, specializuotų tarptautinių organizacijų, pilietinės visuomenės ir pačių paramos gavėjų, dalyvavimą, nes dažnai jie ir įgyvendina programas ir projektus;

| 14. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų naudojimą ir tvirtą įgyvendinančiųjų organizacijų valdymą būtina nepriklausoma stebėsena ir vertinimas. Tai gali paskatinti gerinti institucijų veiklos rezultatus. Tiek kokybiniai, tiek ir kiekybiniai rodikliai turi būti atrinkti dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams. Komitetas nurodo, kad tam tikri kokybiniai rodikliai gali būti veiksmingi ir ekonomiškai efektyvūs. Komitetas taip pat ragina sustiprinti Europos Komisijos ir Parlamento vykdomą fondų priežiūrą, kad taip būtų sustiprinta nepriklausoma stebėsena ir vertinimas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, jog siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų naudojimą ir tvirtą įgyvendinančiųjų organizacijų valdymą būtina nepriklausoma stebėsena ir vertinimas. Tai gali paskatinti gerinti institucijų veiklos rezultatus. Tiek kokybiniai, tiek ir kiekybiniai rodikliai turi būti atrinkti dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams. Komitetas nurodo, kad tam tikri kokybiniai rodikliai gali būti veiksmingi ir ekonomiškai efektyvūs. Komitetas taip pat ragina sustiprinti Europos Komisijos ir Parlamento vykdomą fondų priežiūrą, kad taip būtų sustiprinta nepriklausoma stebėsena ir vertinimas;

Galimybės gauti finansavimą

| 15. | mano, kad pasiūlymais dėl pakeitimų gerokai pagerinamos galimybės gauti finansavimą. Tačiau Komitetas ragina toliau tobulinti mechanizmus informacijai apie galimybes gauti finansavimą skleisti. Didesnėse šalyse būtų galima pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijomis organizuojant regionų ir vietos lygmens konsultacijas, kad galėtų dalyvauti toli nuo pagrindinių miestų įsikūrusios organizacijos ir suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

15.

mano, kad pasiūlymais dėl pakeitimų gerokai pagerinamos galimybės gauti finansavimą. Tačiau Komitetas ragina toliau tobulinti mechanizmus informacijai apie galimybes gauti finansavimą skleisti. Didesnėse šalyse būtų galima pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijomis organizuojant regionų ir vietos lygmens konsultacijas, kad galėtų dalyvauti toli nuo pagrindinių miestų įsikūrusios organizacijos ir suinteresuotieji subjektai;

Išteklių paskirstymas

| 16. | nurodo, kad siūlomi pakeitimai dėl supaprastinimo ir lankstumo ne tik vertintini teigiamai; jie taip pat sukels netikrumą dėl išteklių paskirstymo įvairiems sektoriams ir teminiams klausimams. Todėl Komitetas pabrėžia, jog svarbu lėšas paskirstyti pagal poreikius, prieš tai atlikus nuodugnią jų analizę, kurios metu prioritetas būtų teikiamas vadovaujantis teisėmis grindžiamu principu. Tai galima pasiekti pasitelkus mechanizmus ir garantijas, skirtus užtikrinti, kad prioritetai būtų nustatomi veiksmingai, ir vietos bei regionų valdžios institucijoms dalyvaujant nacionalinių strategijų rengimo procese; |
| --- | --- |

16.

nurodo, kad siūlomi pakeitimai dėl supaprastinimo ir lankstumo ne tik vertintini teigiamai; jie taip pat sukels netikrumą dėl išteklių paskirstymo įvairiems sektoriams ir teminiams klausimams. Todėl Komitetas pabrėžia, jog svarbu lėšas paskirstyti pagal poreikius, prieš tai atlikus nuodugnią jų analizę, kurios metu prioritetas būtų teikiamas vadovaujantis teisėmis grindžiamu principu. Tai galima pasiekti pasitelkus mechanizmus ir garantijas, skirtus užtikrinti, kad prioritetai būtų nustatomi veiksmingai, ir vietos bei regionų valdžios institucijoms dalyvaujant nacionalinių strategijų rengimo procese;

| 17. | pabrėžia, jog lėšas būtina paskirstyti tolygiai atsižvelgiant į institucinius gebėjimus ir siūlomus projektus, o skiriant lėšas neapsiriboti tik keletu gavėjų; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, jog lėšas būtina paskirstyti tolygiai atsižvelgiant į institucinius gebėjimus ir siūlomus projektus, o skiriant lėšas neapsiriboti tik keletu gavėjų;

| 18. | mano, kad esant nepakankamai lėšų, jas pirmiausia reikėtų skirti žmogaus pagrindinių teisių ir laisvių apsaugai, įskaitant teises ir laisves, susijusias su pagrindinėmis gyvenimo reikmėmis bei lyčių klausimais, bei teisę į prieglobstį, kartu skirti išteklių stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus valdyti migracijos srautus; |
| --- | --- |

18.

mano, kad esant nepakankamai lėšų, jas pirmiausia reikėtų skirti žmogaus pagrindinių teisių ir laisvių apsaugai, įskaitant teises ir laisves, susijusias su pagrindinėmis gyvenimo reikmėmis bei lyčių klausimais, bei teisę į prieglobstį, kartu skirti išteklių stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus valdyti migracijos srautus;

Įpareigojimas užtikrinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą

| 19. | pabrėžia, koks svarbus dalyvaujamasis požiūris, kai norima pasiekti veiksmingų rezultatų, ir palaiko pasiūlymus, kuriais įpareigojama, kad valstybės narės rengdamos ir įgyvendindamos nacionalines programas bei vykdydamos jų stebėseną užmegztų partnerystės ryšius su visomis kompetentingomis viešosiomis institucijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir tarptautines organizacijas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, koks svarbus dalyvaujamasis požiūris, kai norima pasiekti veiksmingų rezultatų, ir palaiko pasiūlymus, kuriais įpareigojama, kad valstybės narės rengdamos ir įgyvendindamos nacionalines programas bei vykdydamos jų stebėseną užmegztų partnerystės ryšius su visomis kompetentingomis viešosiomis institucijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir tarptautines organizacijas;

| 20. | todėl ragina, kad partnerystė su suinteresuotaisiais subjektais būtų stiprinama ir taptų privaloma. Komitetas nurodo, kad šiuo metu reglamento dėl bendrųjų nuostatų projekte (4) nepakankamai įpareigojama užtikrinti dalyvavimą. Tuo metu kai koordinavimo mechanizmai yra nustatyti, kitose srityse galima spręsti savo nuožiūra, ar bus kuriama tikslinga partnerystė, ar ne; |
| --- | --- |

20.

todėl ragina, kad partnerystė su suinteresuotaisiais subjektais būtų stiprinama ir taptų privaloma. Komitetas nurodo, kad šiuo metu reglamento dėl bendrųjų nuostatų projekte (4) nepakankamai įpareigojama užtikrinti dalyvavimą. Tuo metu kai koordinavimo mechanizmai yra nustatyti, kitose srityse galima spręsti savo nuožiūra, ar bus kuriama tikslinga partnerystė, ar ne;

| 21. | mano, kad nederėtų vienai atsakingai institucijai patikėti visus fondų lėšomis remiamus veiksmus, nors taip tvarką ir būtų galima supaprastinti. Kad sprendimai būtų teisingai priimami, reikia užtikrinti skaidrumą ir taikyti stabdžių ir atsvarų sistemą. Komitetui nerimą kelia tai, kad dėl tam tikrų teisinių aspektų įgaliotoji institucija negalės dirbti prižiūrima nacionalinės atsakingos institucijos, todėl mano, kad taisyklės turėtų būti pakankamai lanksčios ir apimti visas ES šalių nacionalines taisykles, kad valstybės narės nebūtų priverstos keisti konstitucijoje nustatytų struktūrų, jei tikslus taip pat galima pasiekti sukūrus partnerystę; |
| --- | --- |

21.

mano, kad nederėtų vienai atsakingai institucijai patikėti visus fondų lėšomis remiamus veiksmus, nors taip tvarką ir būtų galima supaprastinti. Kad sprendimai būtų teisingai priimami, reikia užtikrinti skaidrumą ir taikyti stabdžių ir atsvarų sistemą. Komitetui nerimą kelia tai, kad dėl tam tikrų teisinių aspektų įgaliotoji institucija negalės dirbti prižiūrima nacionalinės atsakingos institucijos, todėl mano, kad taisyklės turėtų būti pakankamai lanksčios ir apimti visas ES šalių nacionalines taisykles, kad valstybės narės nebūtų priverstos keisti konstitucijoje nustatytų struktūrų, jei tikslus taip pat galima pasiekti sukūrus partnerystę;

Bendra Europos prieglobsčio sistema

| 22. | palankiai vertina pastangas sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kartu pabrėždamas, kad joje turi būti lygiuojamasi į geresnes sistemas ir struktūras turinčių šalių standartus, o ne bloginama kokybę pagal tas šalis, kurių sistemos ne tokios tvirtos; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina pastangas sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kartu pabrėždamas, kad joje turi būti lygiuojamasi į geresnes sistemas ir struktūras turinčių šalių standartus, o ne bloginama kokybę pagal tas šalis, kurių sistemos ne tokios tvirtos;

| 23. | pageidautų daugiau aiškumo, ar Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO) naudos tik jam tiesiogiai skiriamas lėšas ir ar taip pat galės gauti vidaus reikalų fondų lėšų; |
| --- | --- |

23.

pageidautų daugiau aiškumo, ar Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO) naudos tik jam tiesiogiai skiriamas lėšas ir ar taip pat galės gauti vidaus reikalų fondų lėšų;

Asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ir trečiųjų šalių piliečių priėmimas ir integracija

| 24. | palankiai vertina tai, kad pripažįstama vietos ir regionų valdžios institucijų svarba priėmimo ir prieglobsčio sistemų taikymo procese ir integruojant trečiųjų šalių piliečius bei teisėtus migrantus; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina tai, kad pripažįstama vietos ir regionų valdžios institucijų svarba priėmimo ir prieglobsčio sistemų taikymo procese ir integruojant trečiųjų šalių piliečius bei teisėtus migrantus;

| 25. | ypač teigiamai vertina tai, kad dėmesys sutelkiamas į labiausiai pažeidžiamus asmenis, įskaitant prekybos žmonėmis aukas; |
| --- | --- |

25.

ypač teigiamai vertina tai, kad dėmesys sutelkiamas į labiausiai pažeidžiamus asmenis, įskaitant prekybos žmonėmis aukas;

| 26. | pabrėžia, kad integracijos procese daugiausia dėmesio reikia skirti ilgalaikiams ir tvariems veiksmams, atsižvelgiant į tai, kad integracija yra dviejų krypčių procesas, kuriame veiksmai gali būti skirti tiek priimančiosios šalies, tiek ir migrantų bendruomenei; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad integracijos procese daugiausia dėmesio reikia skirti ilgalaikiams ir tvariems veiksmams, atsižvelgiant į tai, kad integracija yra dviejų krypčių procesas, kuriame veiksmai gali būti skirti tiek priimančiosios šalies, tiek ir migrantų bendruomenei;

| 27. | mano, kad vidaus reikalų fondų lėšomis turėtų būti remiami Europos Komisijos siūlomi veiksmai, ir kartu pripažįsta 2-ojoje Europos integracijos darbotvarkėje (5) taikomą daugiapakopio valdymo metodą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad vidaus reikalų fondų lėšomis turėtų būti remiami Europos Komisijos siūlomi veiksmai, ir kartu pripažįsta 2-ojoje Europos integracijos darbotvarkėje (5) taikomą daugiapakopio valdymo metodą;

| 28. | nurodo, kad Europos žmogaus teisių teismas (EŽTT) ir žmogaus teisių institucijos kruopščiai tikrino ES taikomą administracinę sulaikymo praktiką, ir pabrėžia, kad skiriant finansavimą su žmonių sulaikymu susijusiems projektams turi būti užtikrinama, kad toks sulaikymas atitiktų ES teisę ir EŽTT sprendimus; |
| --- | --- |

28.

nurodo, kad Europos žmogaus teisių teismas (EŽTT) ir žmogaus teisių institucijos kruopščiai tikrino ES taikomą administracinę sulaikymo praktiką, ir pabrėžia, kad skiriant finansavimą su žmonių sulaikymu susijusiems projektams turi būti užtikrinama, kad toks sulaikymas atitiktų ES teisę ir EŽTT sprendimus;

| 29. | pabrėžia, kad šeimos nariams, kuriems suteikta tarptautinė apsauga skirtingose valstybėse narėse, turėtų būti leidžiama gyventi kartu ir gauti apsaugą toje pačioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad šeimos nariams, kuriems suteikta tarptautinė apsauga skirtingose valstybėse narėse, turėtų būti leidžiama gyventi kartu ir gauti apsaugą toje pačioje valstybėje narėje;

Atsakomybės pasidalijimas ir perkėlimas ES viduje

| 30. | nurodo, kad Europos pasienio regionai turi gauti tinkamesnę paramą kalbant apie prieglobstį ir migraciją, visų pirma ypač sunkiais laikais (6); |
| --- | --- |

30.

nurodo, kad Europos pasienio regionai turi gauti tinkamesnę paramą kalbant apie prieglobstį ir migraciją, visų pirma ypač sunkiais laikais (6);

| 31. | pabrėžia, kad asmenų perkėlimo kriterijai ir mechanizmai turi nediskriminuoti ir pirmiausiai būti skirti labiausiai pažeidžiamiems asmenims, kartu turi būti atsižvelgiama į ES darbo rinkos aplinkybes, ypač asmenų, esančių vietovėse, kuriose yra mažai galimybių patekti į darbo rinką, atžvilgiu. Nereikėtų teikti prioriteto aukštos kvalifikacijos ir jau priimančiosios šalies visuomenes dalimi tapusiems asmenims; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad asmenų perkėlimo kriterijai ir mechanizmai turi nediskriminuoti ir pirmiausiai būti skirti labiausiai pažeidžiamiems asmenims, kartu turi būti atsižvelgiama į ES darbo rinkos aplinkybes, ypač asmenų, esančių vietovėse, kuriose yra mažai galimybių patekti į darbo rinką, atžvilgiu. Nereikėtų teikti prioriteto aukštos kvalifikacijos ir jau priimančiosios šalies visuomenes dalimi tapusiems asmenims;

| 32. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra palankioje padėtyje diegti tokius mechanizmus (7); |
| --- | --- |

32.

nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra palankioje padėtyje diegti tokius mechanizmus (7);

| 33. | mano, kad solidarumas remiant šalis, kurioms tenka ši našta, turėtų būti grindžiamas šių šalių žmogaus teisių paisymu ir ES priėmimo normų laikymusi, tokiu būdu skatinant gerinti padėtį; |
| --- | --- |

33.

mano, kad solidarumas remiant šalis, kurioms tenka ši našta, turėtų būti grindžiamas šių šalių žmogaus teisių paisymu ir ES priėmimo normų laikymusi, tokiu būdu skatinant gerinti padėtį;

ES asmenų perkėlimo programa

| 34. | palankiai vertina asmenų perkėlimo į ES programos sukūrimą ir ragina kartu su EASO, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru ir nevyriausybinėmis organizacijomis nustatyti aiškią sistemą atsižvelgiant į kitų pasaulio regionų geriausios praktikos pavyzdžius. ES turėtų rodyti pavyzdį siekdama nustatyti tuos asmenis, kuriuos tarptautinė bendruomenė visiškai užmiršo, ir suteikti jiems apsaugą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina asmenų perkėlimo į ES programos sukūrimą ir ragina kartu su EASO, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru ir nevyriausybinėmis organizacijomis nustatyti aiškią sistemą atsižvelgiant į kitų pasaulio regionų geriausios praktikos pavyzdžius. ES turėtų rodyti pavyzdį siekdama nustatyti tuos asmenis, kuriuos tarptautinė bendruomenė visiškai užmiršo, ir suteikti jiems apsaugą;

| 35. | pabrėžia, kad reikia numatyti paskatas ir teikti informaciją apie privalumus, kad valstybės narės asmenų perkėlimui numatytų daugiau vietų; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad reikia numatyti paskatas ir teikti informaciją apie privalumus, kad valstybės narės asmenų perkėlimui numatytų daugiau vietų;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ir ateityje aiškiai skirti asmenų iš trečiųjų šalių perkėlimą ir perkėlimą ES viduje, taip pat asmenų, kuriems taikomos šios dvi programos, skaičių; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ir ateityje aiškiai skirti asmenų iš trečiųjų šalių perkėlimą ir perkėlimą ES viduje, taip pat asmenų, kuriems taikomos šios dvi programos, skaičių;

Remiamas savanoriškas grįžimas

| 37. | dar kartą patvirtina, kad iš esmės programos turėtų būti visiškai savanoriškos ir atitikti vystomojo bendradarbiavimo tikslus, jomis turėtų būti siekiama atitinkamų asmenų ilgalaikės socialinės integracijos (8). Grįžimas turi būti praktiškai gyvendinamas ir turi būti užtikrinta, kad nebūtų kuriamos naujos paskatos emigruoti (9). Tai būtų galima pasiekti užmezgus partnerystės ryšius su kuria nors specializuota tarptautine organizacija, pavyzdžiui, Tarptautine migracijos organizacija (IOM); |
| --- | --- |

37.

dar kartą patvirtina, kad iš esmės programos turėtų būti visiškai savanoriškos ir atitikti vystomojo bendradarbiavimo tikslus, jomis turėtų būti siekiama atitinkamų asmenų ilgalaikės socialinės integracijos (8). Grįžimas turi būti praktiškai gyvendinamas ir turi būti užtikrinta, kad nebūtų kuriamos naujos paskatos emigruoti (9). Tai būtų galima pasiekti užmezgus partnerystės ryšius su kuria nors specializuota tarptautine organizacija, pavyzdžiui, Tarptautine migracijos organizacija (IOM);

| 38. | nurodo, kad norint įvertinti, ar grįžimo strategijos sėkmingos, nepakanka remtis vien kiekybiniu rodikliu – sugrįžusių asmenų skaičiumi. Kaip rodiklį reikėtų pasirinkti sugrįžusių asmenų skaičiaus ir visų atvejų skaičiaus santykį ir atsižvelgti į ilgalaikius kokybinius veiksnius; |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad norint įvertinti, ar grįžimo strategijos sėkmingos, nepakanka remtis vien kiekybiniu rodikliu – sugrįžusių asmenų skaičiumi. Kaip rodiklį reikėtų pasirinkti sugrįžusių asmenų skaičiaus ir visų atvejų skaičiaus santykį ir atsižvelgti į ilgalaikius kokybinius veiksnius;

Vidaus saugumo strategija

| 39. | pabrėžia, kad Komiteto dalyvavimas Europos vidaus saugumo gerinimo procese yra būtinas ir kad reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad Komiteto dalyvavimas Europos vidaus saugumo gerinimo procese yra būtinas ir kad reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus;

| 40. | nurodo, kad skiriant Vidaus saugumo fondo finansavimą reikia atsižvelgti į tai, jog būtina investuoti į naujus mokslinius tyrimus ir inovacijų diegimą ir keistis patirtimi IT apsaugos, kriminalistikos, taip pat ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos ir saugumo miestuose srityse. Europos Komisija tai skatina atsižvelgdama į padidėjusį poreikį spręsti vis labiau specifines ir sudėtingesnes problemas; |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad skiriant Vidaus saugumo fondo finansavimą reikia atsižvelgti į tai, jog būtina investuoti į naujus mokslinius tyrimus ir inovacijų diegimą ir keistis patirtimi IT apsaugos, kriminalistikos, taip pat ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos ir saugumo miestuose srityse. Europos Komisija tai skatina atsižvelgdama į padidėjusį poreikį spręsti vis labiau specifines ir sudėtingesnes problemas;

| 41. | dar kartą patvirtina vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo policijos ir saugumo srities bendradarbiavime svarbą – tai galėtų būti užtikrinama organizuojant mokymą, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir vykdant prevencijos programas, taip pat kuriant bendras priemones bei IT sistemas ir gerinant komunikaciją; |
| --- | --- |

41.

dar kartą patvirtina vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo policijos ir saugumo srities bendradarbiavime svarbą – tai galėtų būti užtikrinama organizuojant mokymą, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir vykdant prevencijos programas, taip pat kuriant bendras priemones bei IT sistemas ir gerinant komunikaciją;

Kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu

| 42. | rekomenduoja kiekvienoje valstybėje narėje sustiprinti ir naudoti esamus arba, prireikus, sukurti naujus vietos ir regionų valdžios institucijų tinklus, kad būtų galima lengviau keistis geriausios praktikos pavyzdžiais socialinės integracijos srityje, kaupti profesines žinias ir suprasti smurtinio ekstremizmo reiškinį, kurio šaknys glūdi vietos rajonuose ir seniūnijose. Taip būtų galima palaikyti nesenai sukurto Europos kovos su radikalėjimu tinklo veiklą; |
| --- | --- |

42.

rekomenduoja kiekvienoje valstybėje narėje sustiprinti ir naudoti esamus arba, prireikus, sukurti naujus vietos ir regionų valdžios institucijų tinklus, kad būtų galima lengviau keistis geriausios praktikos pavyzdžiais socialinės integracijos srityje, kaupti profesines žinias ir suprasti smurtinio ekstremizmo reiškinį, kurio šaknys glūdi vietos rajonuose ir seniūnijose. Taip būtų galima palaikyti nesenai sukurto Europos kovos su radikalėjimu tinklo veiklą;

| 43. | siūlo Vidaus saugumo fondo lėšomis taip pat finansuoti viešąsias konsultacijas valstybių narių vietos lygmeniu, kad būtų išgirsti ir tie asmenys, kurie jaučiasi esantys visuomenės užribyje. Tai gali padėti kuo įvairiapusiškiau suvokti su terorizmu susijusią vietos lygmens patirtį, terorizmo koncepciją ir motyvus, dėl kurių linkstama į ekstremizmą; |
| --- | --- |

43.

siūlo Vidaus saugumo fondo lėšomis taip pat finansuoti viešąsias konsultacijas valstybių narių vietos lygmeniu, kad būtų išgirsti ir tie asmenys, kurie jaučiasi esantys visuomenės užribyje. Tai gali padėti kuo įvairiapusiškiau suvokti su terorizmu susijusią vietos lygmens patirtį, terorizmo koncepciją ir motyvus, dėl kurių linkstama į ekstremizmą;

| 44. | pabrėžia, kaip svarbu dar kruopščiau tikrinti bankų ir įmonių veiklą siekiant nustatyti ir spręsti problemas, kylančias dėl terorizmo ir organizuotų nusikaltimų finansavimo per pinigų plovimą ir nusikalstamos veiklos derinimo su teisėta įmonių veikla; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kaip svarbu dar kruopščiau tikrinti bankų ir įmonių veiklą siekiant nustatyti ir spręsti problemas, kylančias dėl terorizmo ir organizuotų nusikaltimų finansavimo per pinigų plovimą ir nusikalstamos veiklos derinimo su teisėta įmonių veikla;

| 45. | taip pat primena, kad svarbu konfiskuoti nusikalstamu būdu įgytą turtą; tai neabejotinai svarbi sritis kovojant su visų rūšių nusikaltimais abipus sienų, todėl palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pasiūlė teisės aktą Europos teisinei sistemai konfiskavimo srityje sustiprinti (10); |
| --- | --- |

45.

taip pat primena, kad svarbu konfiskuoti nusikalstamu būdu įgytą turtą; tai neabejotinai svarbi sritis kovojant su visų rūšių nusikaltimais abipus sienų, todėl palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pasiūlė teisės aktą Europos teisinei sistemai konfiskavimo srityje sustiprinti (10);

| 46. | nurodo, kad nors privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystė gali padaryti teigiamą poveikį, saugumo srityje privatizavimo reikėtų vengti; |
| --- | --- |

46.

nurodo, kad nors privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystė gali padaryti teigiamą poveikį, saugumo srityje privatizavimo reikėtų vengti;

Sienų kontrolė ir gelbėjimas

| 47. | pabrėžia, jog būtina tinkamai finansuoti sienų kontrolę (11). Tačiau kartu Komitetas abejoja, ar siekiant išspręsti neteisėtos migracijos klausimą, didelės investicijos į sienų kontrolę yra veiksmingiausias būdas ilgam laikui ir tikslingai pakeisti padėtį; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, jog būtina tinkamai finansuoti sienų kontrolę (11). Tačiau kartu Komitetas abejoja, ar siekiant išspręsti neteisėtos migracijos klausimą, didelės investicijos į sienų kontrolę yra veiksmingiausias būdas ilgam laikui ir tikslingai pakeisti padėtį;

| 48. | nurodo, kad būtina nepriklausoma pasienio veiksmų stebėsena, kurią vykdytų tokia organizacija kaip Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras, siekiant užtikrinti pagrindinių žmogaus teisių laikymąsi, taip pat lyčių lygybę; |
| --- | --- |

48.

nurodo, kad būtina nepriklausoma pasienio veiksmų stebėsena, kurią vykdytų tokia organizacija kaip Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras, siekiant užtikrinti pagrindinių žmogaus teisių laikymąsi, taip pat lyčių lygybę;

| 49. | pabrėžia, kad iš visų klausimų svarbiausias turėtų būti žmogaus gyvybės klausimas, ir ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ir dalintis atsakomybe už išgelbėtus asmenis, kad būtų daugiau paskatų gelbėti. Komitetas mano, kad savaime pasidalijus atsakomybe, būtų galima jūroje išgelbėti daugiau gyvybių; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad iš visų klausimų svarbiausias turėtų būti žmogaus gyvybės klausimas, ir ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ir dalintis atsakomybe už išgelbėtus asmenis, kad būtų daugiau paskatų gelbėti. Komitetas mano, kad savaime pasidalijus atsakomybe, būtų galima jūroje išgelbėti daugiau gyvybių;

Reagavimas susiklosčius nepaprastajai padėčiai

| 50. | palankiai vertina pakeitimus, leisiančius greičiau reaguoti susiklosčius nepaprastajai padėčiai; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina pakeitimus, leisiančius greičiau reaguoti susiklosčius nepaprastajai padėčiai;

| 51. | primygtinai ragina Komisiją prisiimti įsipareigojimus dėl pasienio operacijų planavimo ir plėtojimo aktyviai dalyvaujant pasienio regionams. Tai leistų regionams sutelkti savo patirtį civilinės saugos srityje ir padėti tvirtą veiklos pagrindą Europos greitojo reagavimo pajėgoms; |
| --- | --- |

51.

primygtinai ragina Komisiją prisiimti įsipareigojimus dėl pasienio operacijų planavimo ir plėtojimo aktyviai dalyvaujant pasienio regionams. Tai leistų regionams sutelkti savo patirtį civilinės saugos srityje ir padėti tvirtą veiklos pagrindą Europos greitojo reagavimo pajėgoms;

| 52. | ragina Komisiją aktyviau įsitraukti į tiesioginį nepaprastosios padėties valdymą siekiant išlaikyti priežiūros lygį ir prisidėti prie tarpvalstybinio koordinavimo; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją aktyviau įsitraukti į tiesioginį nepaprastosios padėties valdymą siekiant išlaikyti priežiūros lygį ir prisidėti prie tarpvalstybinio koordinavimo;

| 53. | ragina valstybes nares sudaryti įvairių sričių specialistų skubaus reagavimo komandas, visų pirma kai nepaprastoji padėtis susijusi su mišriais migracijos srautais ir kai ypač svarbi yra patirtis prieglobsčio teisės ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares sudaryti įvairių sričių specialistų skubaus reagavimo komandas, visų pirma kai nepaprastoji padėtis susijusi su mišriais migracijos srautais ir kai ypač svarbi yra patirtis prieglobsčio teisės ir žmogaus teisių srityse;

| 54. | nurodo, kad tam tikrais atvejais nepaprastoji padėtis gali trukti ilgiau, todėl lėšų turi būti galima gauti tol, kol tokia padėtis tęsiasi; |
| --- | --- |

54.

nurodo, kad tam tikrais atvejais nepaprastoji padėtis gali trukti ilgiau, todėl lėšų turi būti galima gauti tol, kol tokia padėtis tęsiasi;

Migracijos valdymo išorės aspektai

| 55. | palankiai vertina nuoseklesnį požiūrį į migracijos valdymo vidaus ir išorės aspektus ir vidaus saugumą; nurodo, kad bendradarbiavimas ir dialogas su trečiosiomis šalimis yra būtini siekiant išspręsti neteisėtos imigracijos klausimą ir sutelkti dėmesį į teisėtą migraciją; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina nuoseklesnį požiūrį į migracijos valdymo vidaus ir išorės aspektus ir vidaus saugumą; nurodo, kad bendradarbiavimas ir dialogas su trečiosiomis šalimis yra būtini siekiant išspręsti neteisėtos imigracijos klausimą ir sutelkti dėmesį į teisėtą migraciją;

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai trečiųjų šalių arba turi su jomis stipriausius ryšius, todėl gali būti labai svarbi ES ir šių šalių bendradarbiavimo jungtis ir labai prisidėti gerinant ryšius ir gyvenimo sąlygas kilmės ir tranzito šalių miestuose ir regionuose (12). Bendradarbiaudamas su plėtros ir kaimyninių šalių vietos ir regionų valdžios institucijomis (pavyzdžiui, darbo grupės ir jungtiniai konsultaciniai komitetai, CORLEAP, ARLEM), Regionų komitetas gali propaguoti fondų tikslus už ES ribų; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai trečiųjų šalių arba turi su jomis stipriausius ryšius, todėl gali būti labai svarbi ES ir šių šalių bendradarbiavimo jungtis ir labai prisidėti gerinant ryšius ir gyvenimo sąlygas kilmės ir tranzito šalių miestuose ir regionuose (12). Bendradarbiaudamas su plėtros ir kaimyninių šalių vietos ir regionų valdžios institucijomis (pavyzdžiui, darbo grupės ir jungtiniai konsultaciniai komitetai, CORLEAP, ARLEM), Regionų komitetas gali propaguoti fondų tikslus už ES ribų;

| 57. | negali aiškiai atskirti vystomosios ir nevystomosios veiklos trečiųjų šalių atžvilgiu ir ragina derinti ir koordinuoti pagalbos ir vystymo finansavimo projektus ir vidaus reikalų projektus, grindžiamus solidarumu ir atsakomybės pasidalijimu su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

57.

negali aiškiai atskirti vystomosios ir nevystomosios veiklos trečiųjų šalių atžvilgiu ir ragina derinti ir koordinuoti pagalbos ir vystymo finansavimo projektus ir vidaus reikalų projektus, grindžiamus solidarumu ir atsakomybės pasidalijimu su trečiosiomis šalimis;

| 58. | ragina numatyti apsaugos priemones, kad valstybės narės nesiektų savo nacionalinių interesų pagal vidaus reikalų fondų išorės dimensiją, ir mechanizmus skaidriam dvišaliam valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimui užtikrinti. |
| --- | --- |

58.

ragina numatyti apsaugos priemones, kad valstybės narės nesiektų savo nacionalinių interesų pagal vidaus reikalų fondų išorės dimensiją, ir mechanizmus skaidriam dvišaliam valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimui užtikrinti.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

COM(2011) 750 final

Reglamentas, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė

1   pakeitimas

3 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

remti sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis;

| b) | remti sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis; |
| --- | --- |

b)

remti sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis;

Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sienų kontrolės įrangos kūrimas ir neteisėtai išorės sienas kirtusių trečiųjų šalių piliečių, sulaikytų dėl atitinkamam išorės sienos ruožui keliamos rizikos, skaičius.

Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sienų kontrolės įrangos kūrimas neteisėtai išorės sienas kirtusių trečiųjų šalių piliečių, sulaikytų dėl atitinkamam išorės sienos ruožui keliamos rizikos, skaičius.

Paaiškinimas

Žr. 5 punktą. Asmenims, susiduriantiems su mišriais migracijos srautais, reikalingos atitinkamos žinios apie teisę į prieglobstį, kad būtų galima šią teisę užtikrinti.

2   pakeitimas

3 straipsnis

Įterpti 2 dalies c punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 48 punktą.

3   pakeitimas

3 straipsnis

Iš dalies pakeisti 3 dalies f punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | stiprinti trečiosiose šalyse veikiančių valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su trečiųjų šalių piliečių judėjimu į valstybių narių teritoriją, ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis šioje srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

stiprinti trečiosiose šalyse veikiančių valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su trečiųjų šalių piliečių judėjimu į valstybių narių teritoriją, ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis šioje srityje.

| f) | stiprinti trečiosiose šalyse veikiančių valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su trečiųjų šalių piliečių judėjimu į valstybių narių teritoriją, ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis šioje srityje. |
| --- | --- |

f)

stiprinti trečiosiose šalyse veikiančių valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su trečiųjų šalių piliečių judėjimu į valstybių narių teritoriją, ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis šioje srityje.

Paaiškinimas

Žr. 55 punktą.

4   pakeitimas

3 straipsnis

Įterpti 3 dalies g punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 47 punktą.

5   pakeitimas

4 straipsnis

Įterpti 1 dalies f) punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 48 punktą.

6   pakeitimas

4 straipsnis

Įterpti 1 dalies g punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 47 ir 48 punktus.

7   pakeitimas

4 straipsnis

Įterpti 1 dalies h punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 5 punktą.

8   pakeitimas

9 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti ir didinti dabartinius valstybių narių gebėjimus valdyti išorės sienas, turint omenyje, inter alia, naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba) standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

remti ir didinti dabartinius valstybių narių gebėjimus valdyti išorės sienas, turint omenyje, inter alia, naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba) standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu;

| b) | remti ir didinti dabartinius valstybių narių gebėjimus valdyti išorės sienas, turint omenyje, inter alia, naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba) standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu; |
| --- | --- |

b)

remti ir didinti dabartinius valstybių narių gebėjimus valdyti išorės sienas, turint omenyje, inter alia, naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba) standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu;

Paaiškinimas

Žr. 5 punktą.

9   pakeitimas

13 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies g punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | gerinti Europos tinklų gebėjimą skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

g)

gerinti Europos tinklų gebėjimą skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus;

| g) | gerinti Europos tinklų gebėjimą skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus; |
| --- | --- |

g)

gerinti Europos tinklų gebėjimą skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus;

Paaiškinimas

Žr. 3 ir 55 punktus.

COM(2011) 751 final

Reglamentas, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas

1   pakeitimas

3 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies c punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse;

| c) | stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse; |
| --- | --- |

c)

stiprinti valstybių narių teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse;

Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sugrąžintų asmenų skaičius.

Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sugrąžintų asmenų skaičius.

Paaiškinimas

Žr. 37 punktą.

2   pakeitimas

5 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalies e punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | vietos bendruomenių informavimas ir vietos valdžios institucijų, bendrausiančių su priimamais asmenimis, personalo mokymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

e)

vietos bendruomenių informavimas ir vietos valdžios institucijų, bendrausiančių su priimamais asmenimis, personalo mokymas;

| e) | vietos bendruomenių informavimas ir vietos valdžios institucijų , bendrausiančių su priimamais asmenimis, mokymas; |
| --- | --- |

e)

vietos bendruomenių informavimas ir vietos valdžios institucijų , bendrausiančių su priimamais asmenimis, mokymas;

Paaiškinimas

Pilietinės visuomenės dalyviai dažnai įgyvendina integruotuosius projektus.

3   pakeitimas

5 straipsnis

Įterpti 1 dalies g punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 28 punktą.

4   pakeitimas

6 straipsnis

Iš dalies pakeisti b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios metodikos nustatymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios metodikos nustatymas.

| b) | veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios metodikos nustatymas. |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios metodikos nustatymas.

Paaiškinimas

Žr. 13 punktą.

5   pakeitimas

7 straipsnis

Įterpti h punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 30 punktą.

6   pakeitimas

8 straipsnis

Iš dalies pakeisti a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | visuomenės informavimo akcijos ir informuotumo didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines technologijas ir interneto svetaines; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

visuomenės informavimo akcijos ir informuotumo didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines technologijas ir interneto svetaines;

| a) | visuomenės informavimo akcijos informuotumo didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines technologijas ir interneto svetaines; |
| --- | --- |

a)

visuomenės informavimo akcijos informuotumo didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines technologijas ir interneto svetaines;

Paaiškinimas

Žr. 25 punktą.

7   pakeitimas

9 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų, vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas, specialiai parengtas asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu. Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie: | 1.   Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų, vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas, specialiai parengts asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu. Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų, vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas, specialiai parengtas asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu. Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie:

1.   Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų, vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas, specialiai parengts asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu. Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie:

Paaiškinimas

Žr. 25 punktą.

8   pakeitimas

9 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalies a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tokių integracijos strategijų, įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas, rodiklių ir vertinimo gerinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

tokių integracijos strategijų, įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas, rodiklių ir vertinimo gerinimas;

| a) | tokių integracijos strategijų, įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas , rodiklių ir vertinimo gerinimas; |
| --- | --- |

a)

tokių integracijos strategijų, įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas , rodiklių ir vertinimo gerinimas;

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 23 punktus.

9   pakeitimas

9 straipsnis

Įterpti 1 dalies i punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 26 punktą.

10   pakeitimas

9 straipsnis

Įterpti 1 dalies j punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 26 punktą.

11   pakeitimas

10 straipsnis

Įterpti f punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 46 ir 54 punktus.

12   pakeitimas

11 straipsnis

Iš dalies pakeisti a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | apgyvendinimo infrastruktūros arba paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir gerinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

apgyvendinimo infrastruktūros arba paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir gerinimu;

| a) | apgyvendinimo infrastruktūros arba paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir gerinimu; |
| --- | --- |

a)

apgyvendinimo infrastruktūros arba paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir gerinimu;

Paaiškinimas

Žr. 27 punktą.

13   pakeitimas

12 straipsnis

Iš dalies pakeisti b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis, įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą prieš grįžimą ir po jo; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis, įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą prieš grįžimą ir po jo;

| b) | remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis, įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą prieš grįžimą ir po jo; |
| --- | --- |

b)

remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis, įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą prieš grįžimą ir po jo;

Paaiškinimas

Žr. 36 ir 37 punktus.

14   pakeitimas

13 straipsnis

Iš dalies pakeisti a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis;

| a) | veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis;

Paaiškinimas

Žr. 36 punktą.

15   pakeitimas

17 straipsnis

Iš dalies pakeisti 4 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Toliau išvardytos pažeidžiamų pabėgėlių grupės visais atvejais įtraukiamos į bendrus Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus ir joms gali būti teikiamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytos vienkartinės išmokos:






  — | moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika, |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.   Toliau išvardytos pažeidžiamų pabėgėlių grupės visais atvejais įtraukiamos į bendrus Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus ir joms gali būti teikiamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytos vienkartinės išmokos:

—

moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika,

| — | nelydimi nepilnamečiai, |
| --- | --- |

—

nelydimi nepilnamečiai,

| — | asmenys, turintys medicininių poreikių, kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys medicininių poreikių, kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus,

| — | asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos priežasčių. |
| --- | --- |

—

asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos priežasčių.

4.   Toliau išvardytos pažeidžiamų pabėgėlių grupės visais atvejais įtraukiamos į bendrus Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus ir joms gali būti teikiamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytos vienkartinės išmokos:

| — | moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika, |
| --- | --- |

—

moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika,

| — | nelydimi nepilnamečiai, |
| --- | --- |

—

nelydimi nepilnamečiai,

| — | asmenys, turintys medicininių poreikių, kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys medicininių poreikių, kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus,

| — | asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos priežasčių. |
| --- | --- |

—

asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos priežasčių.

Paaiškinimas

Žr. 33 punktą. Prioriteto teikimas asmenims, kuriems reikalinga psichologinė pagalba, yra Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir kitų organizacijų taikomos geriausios praktikos pavyzdys.

16   pakeitimas

18 straipsnis

Įterpti 5 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 32 punktą.

17   pakeitimas

18 straipsnis

Įterpti 6 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 30 punktą.

18   pakeitimas

19 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d. Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą įvykių raidą. | 1.   Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d. Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą įvykių raidą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d. Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą įvykių raidą.

1.   Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d. Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą įvykių raidą.

Paaiškinimas

Padėtis migracijos srityje gali pasikeisti labai greitai, todėl sistema turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima įveikti šiuos pasikeitimus.

19   pakeitimas

22 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal priemonę finansinė parama teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir konkrečius poreikius. | 1.   Pagal priemonę finansinė parama teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir konkrečius poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Pagal priemonę finansinė parama teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir konkrečius poreikius.

1.   Pagal priemonę finansinė parama teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir konkrečius poreikius.

Paaiškinimas

Žr. 53 punktą.

20   pakeitimas

23 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | būti Sąjungos patariamąja taryba migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba) tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

būti Sąjungos patariamąja taryba migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba) tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu;

| a) | būti Sąjungos patariamąja taryba migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba) tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

a)

būti Sąjungos patariamąja taryba migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba) tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu;

Paaiškinimas

Žr. 15 punktą.

21   pakeitimas

23 straipsnis

Iš dalies pakeisti 5 dalies c punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių suinteresuotųjų šalių indėliai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių suinteresuotųjų šalių indėliai;

| c) | valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių suinteresuotųjų šalių indėliai; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių suinteresuotųjų šalių indėliai;

Paaiškinimas

Žr. 13 punktą. Tai padėtų užtikrinti mechanizmų skaidrumą.

COM(2011) 752 final

Reglamentas, kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos

1   pakeitimas

4 straipsnis

Iš dalies pakeisti

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal specialiuosius reglamentus finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. | Pagal specialiuosius reglamentus finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal specialiuosius reglamentus finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę.

Pagal specialiuosius reglamentus finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę.

Paaiškinimas

EŽTT praktika yra ES dalis, tačiau kartais valstybės narės praktiškai neįgyvendina tokių sprendimų rezultatų. Būtų naudinga pabrėžti šių sprendimų svarbą.

2   pakeitimas

8 straipsnis

Įterpti 5 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 53 punktą.

3   pakeitimas

12 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir praktika, sudaro partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad būtų rengiamos ir įgyvendinamos programos. | 1.   Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir praktika, sudaro partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad būtų rengiamos ir įgyvendinamos programos. |
| Tokios institucijos ir įstaigos gali būti kompetentingos regiono, vietos, miesto valdžios ir kitos valdžios institucijos, prireikus tarptautinės organizacijos ir įstaigos, atstovaujančios pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinės organizacijos ar socialiniai partneriai. | Tokios institucijos ir įstaigos gali būti kompetentingos regiono, vietos, miesto valdžios ir kitos valdžios institucijos, tarptautinės organizacijos ir įstaigos, atstovaujančios pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinės organizacijos ar socialiniai partneriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir praktika, sudaro partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad būtų rengiamos ir įgyvendinamos programos.

1.   Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir praktika, sudaro partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad būtų rengiamos ir įgyvendinamos programos.

Tokios institucijos ir įstaigos gali būti kompetentingos regiono, vietos, miesto valdžios ir kitos valdžios institucijos, prireikus tarptautinės organizacijos ir įstaigos, atstovaujančios pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinės organizacijos ar socialiniai partneriai.

Tokios institucijos ir įstaigos gali būti kompetentingos regiono, vietos, miesto valdžios ir kitos valdžios institucijos, tarptautinės organizacijos ir įstaigos, atstovaujančios pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinės organizacijos ar socialiniai partneriai.

Paaiškinimas

Vietoje žodžio „prireikus“ vartojant „atitinkamos“ pašalinamas veiksmų laisvės aspektas, dėl kurio gali kilti neaiškumų. Tikslinių grupių indėlis yra ypač svarbus rengiant ES programas.

4   pakeitimas

12 straipsnis

Iš dalies pakeisti 4 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kiekviena valstybė narė įsteigia stebėjimo komitetą, siekdama remti nacionalinių programų įgyvendinimą. | 4.   Kiekviena valstybė narė įsteigia stebėjimo komitetą, siekdama remti nacionalinių programų įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.   Kiekviena valstybė narė įsteigia stebėjimo komitetą, siekdama remti nacionalinių programų įgyvendinimą.

4.   Kiekviena valstybė narė įsteigia stebėjimo komitetą, siekdama remti nacionalinių programų įgyvendinimą.

Paaiškinimas

Žr. 13 punktą. Tai padidintų skaidrumą ir padėtų išvengti galimų interesų konfliktų.

5   pakeitimas

12 straipsnis

Iš dalies pakeisti 5 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija gali dalyvauti stebėjimo komiteto veikloje patariamąja teise. | 5.   Komisija dalyvau stebėjimo komiteto veikloje patariamąja teise. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Komisija gali dalyvauti stebėjimo komiteto veikloje patariamąja teise.

5.   Komisija dalyvau stebėjimo komiteto veikloje patariamąja teise.

Paaiškinimas

Komisijos dalyvavimas yra labai svarbus, todėl neturėtų vykti savo nuožiūra.

6   pakeitimas

14 straipsnis

Įterpti 5 dalies g punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus.

7   pakeitimas

20 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies c punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | išlaidos, susijusios su veiksmų arba projektų vertinimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

išlaidos, susijusios su veiksmų arba projektų vertinimais;

| c) | išlaidos, susijusios su veiksmų arba projektų vertinimais; |
| --- | --- |

c)

išlaidos, susijusios su veiksmų arba projektų vertinimais;

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus. Atitinkami suinteresuotieji subjektai yra palankioje padėtyje įvertinti projekto rezultatus.

8   pakeitimas

23 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalies b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | akredituotą atsakingą instituciją – valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigą, kuri vienintelė atsakinga už tinkamą nacionalinės programos valdymą ir kontrolę ir palaiko visus ryšius su Komisija; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

akredituotą atsakingą instituciją – valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigą, kuri vienintelė atsakinga už tinkamą nacionalinės programos valdymą ir kontrolę ir palaiko visus ryšius su Komisija;

| b) | akredituotą atsakingą instituciją – valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigą, kuri vienintelė atsakinga už tinkamą nacionalinės programos valdymą ir kontrolę ir palaiko visus ryšius su Komisija; |
| --- | --- |

b)

akredituotą atsakingą instituciją – valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigą, kuri vienintelė atsakinga už tinkamą nacionalinės programos valdymą ir kontrolę ir palaiko visus ryšius su Komisija;

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus.

9   pakeitimas

25 straipsnis

Įterpti 5 dalies d punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus. Atitinkami suinteresuotieji subjektai yra palankioje padėtyje įvertinti projekto rezultatus.

10   pakeitimas

48 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalies b punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | galimų paramos gavėjų informavimą apie finansavimo pagal nacionalines programas galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

galimų paramos gavėjų informavimą apie finansavimo pagal nacionalines programas galimybes;

| b) | galimų paramos gavėjų informavimą apie finansavimo pagal nacionalines programas galimybes; |
| --- | --- |

b)

galimų paramos gavėjų informavimą apie finansavimo pagal nacionalines programas galimybes;

Paaiškinimas

Žr. 14 punktą.

11   pakeitimas

50 straipsnis

Įterpti 7 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus.

12   pakeitimas

51 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis, susijusius su bendrais ir kiekvienai programai nustatytais konkrečiais rodikliais, rengimo ir rinkimo tvarka. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis, susijusius su bendrais ir kiekvienai programai nustatytais konkrečiais rodikliais, rengimo ir rinkimo tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis, susijusius su bendrais ir kiekvienai programai nustatytais konkrečiais rodikliais, rengimo ir rinkimo tvarka.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis, susijusius su bendrais ir kiekvienai programai nustatytais konkrečiais rodikliais, rengimo ir rinkimo tvarka.

Paaiškinimas

Žr. 13 punktą.

13   pakeitimas

55 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda šiuo reglamentu įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas. Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda šiuo reglamentu įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas. Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisijai padeda šiuo reglamentu įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas. Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda šiuo reglamentu įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas. Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus.

COM(2011) 753 final

Reglamentas, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė

1   pakeitimas

3 straipsnis

Iš dalies pakeisti 2 dalies a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, taip pat stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, taip pat stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis.

| a) | užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, taip pat stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

a)

užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, taip pat stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis.

Paaiškinimas

Žr. 41 ir 55 punktus.

2   pakeitimas

3 straipsnis

Iš dalies pakeisti 3 dalies a punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | priemonės (metodai, įranga, struktūros), kuriomis stiprinami valstybių narių gebėjimai užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, visų pirma užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, informacijos mainus ir dalijimąsi geriausia patirtimi, galimybę gauti duomenis, sąveikias technologijas, palyginamąją statistiką, taikomąją kriminologiją, viešąją komunikaciją ir informuotumo didinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

priemonės (metodai, įranga, struktūros), kuriomis stiprinami valstybių narių gebėjimai užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, visų pirma užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, informacijos mainus ir dalijimąsi geriausia patirtimi, galimybę gauti duomenis, sąveikias technologijas, palyginamąją statistiką, taikomąją kriminologiją, viešąją komunikaciją ir informuotumo didinimą.

| a) | priemonės (metodai, įranga, struktūros), kuriomis stiprinami valstybių narių gebėjimai užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, visų pirma užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, informacijos mainus ir dalijimąsi geriausia patirtimi galimybę gauti duomenis, sąveikias technologijas, palyginamąją statistiką, taikomąją kriminologiją, viešąją komunikaciją ir informuotumo didinimą. |
| --- | --- |

a)

priemonės (metodai, įranga, struktūros), kuriomis stiprinami valstybių narių gebėjimai užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo, visų pirma užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, informacijos mainus ir dalijimąsi geriausia patirtimi galimybę gauti duomenis, sąveikias technologijas, palyginamąją statistiką, taikomąją kriminologiją, viešąją komunikaciją ir informuotumo didinimą.

Paaiškinimas

Žr. 38, 39, 40, 41, 43 ir 44 punktus.

3   pakeitimas

4 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalies a punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiksmai, kuriais gerinamas policijos bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas, įskaitant bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios technologijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

veiksmai, kuriais gerinamas policijos bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas, įskaitant bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios technologijos;

| a) | veiksmai, kuriais gerinamas policijos bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas , įskaitant bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios technologijos; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais gerinamas policijos bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas , įskaitant bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios technologijos;

Paaiškinimas

Žr. 38 ir 40 punktus.

4   pakeitimas

4 straipsnis

Įterpti 1 dalies h punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 42 punktą.

5   pakeitimas

4 straipsnis

Įterpti 1 dalies i punktą

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. 41 punktą.

6   pakeitimas

6 straipsnis

Iš dalies pakeisti 1 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal šią priemonę, ir nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, valstybės narės rengia kartu ir teikia Komisijai kaip vieną bendrą nacionalinę fondo programą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 14 straipsnyje. | 1.   Nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal šią priemonę, ir nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, valstybės narės rengia kartu ir teikia Komisijai kaip vieną bendrą nacionalinę fondo programą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 14 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal šią priemonę, ir nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, valstybės narės rengia kartu ir teikia Komisijai kaip vieną bendrą nacionalinę fondo programą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 14 straipsnyje.

1.   Nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal šią priemonę, ir nacionalinę programą, kurią reikia parengti pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, valstybės narės rengia kartu ir teikia Komisijai kaip vieną bendrą nacionalinę fondo programą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 14 straipsnyje.

Paaiškinimas

Žr. 18 ir 19 punktus.

7   pakeitimas

14a straipsnis

Įterpti naują punktą

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Paaiškinimas

Iki šiol parama tarpvalstybinėms viešosios tvarkos palaikymo priemonėms galėjo būti teikiama pagal ISEC programą (Komisijos Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu specialioji programa) arba pagal ERPF 3 tikslą (papildomumo principas, Tarybos sprendimo 2007/125/TVR 11 straipsnis). Tuo tarpu, kai ISEC priemones Sąjunga finansuoja centralizuotai, ERPF parama, numatyta 3 tiksle, skiriama decentralizuotai. Pagal ISF reglamento projekto 14 straipsnį 2007 m. Tarybos sprendimas būsimo finansavimo laikotarpiu nebebus taikomas. Taip bus panaikinamas ir Bendrijos priemonių papildomumo principas ir nebeliks galimybės pasirinkti tarp ISF ir 3 tikslo paramos. Tačiau įvairių finansavimo instrumentų teikiamų privalumų atsisakyti nederėtų. Jei panaikinant papildomumo galimybę siekiama išvengti dvigubo paramos teikimo, tai šį aspektą galima pakankamai kontroliuoti paramos teikimo metu. Todėl siūloma ISF reglamento naujame 14 a straipsnyje įtvirtinti papildomumo principą ir ISEC programos 11 straipsnio 3 dalies apsaugos sąlygą.

2012 m. liepos 18 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 201/2009, 1 punktas.

1

(2)  CdR 201/2009, 8 ir 9 punktai.

2

(3)  CdR 170/2010, 43 punktas.

3

(4)  COM(2011) 752 final.

4

(5)  Komisijos komunikatas „Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkė“, COM(2011) 455 final.

5

(6)  CdR 170/2010, 41 ir 42 punktai.

6

(7)  CdR 201/2009, 92 punktas.

7

(8)  CdR 170/2010, 48 punktas.

8

(9)  CdR 201/2009, 87 punktas.

9

(10)  COM(2012) 85.

10

(11)  CdR 210/2008, 30 punktas.

11

(12)  CdR 201/2009, 76 ir 77 punktai.

12

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/43

---

Regionų komiteto nuomonė. ES finansinės priemonės teisingumo ir pilietybės srityje

2012/C 277/06

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad pasiūlytos programos yra svarbios ES teisingumo, teisių ir pilietybės politikos įgyvendinimo rėmimo priemonės, |
| --- | --- |

—

mano, kad pasiūlytos programos yra svarbios ES teisingumo, teisių ir pilietybės politikos įgyvendinimo rėmimo priemonės,

| — | mano, kad pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą, kadangi, pirma, susijusiems veiklos sektoriams būdingas ryškus tarptautinis aspektas ir, antra, numatyti tikslai, kurių negalima veiksmingai įgyvendinti atskirais valstybių narių veiksmais, t. y sukurti Europos teisingumo ir teisių erdvę, kurioje būtina taikyti tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus ir užtikrinti tinklaveikos galimybes atitinkamų sričių specialistams, |
| --- | --- |

—

mano, kad pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą, kadangi, pirma, susijusiems veiklos sektoriams būdingas ryškus tarptautinis aspektas ir, antra, numatyti tikslai, kurių negalima veiksmingai įgyvendinti atskirais valstybių narių veiksmais, t. y sukurti Europos teisingumo ir teisių erdvę, kurioje būtina taikyti tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus ir užtikrinti tinklaveikos galimybes atitinkamų sričių specialistams,

| — | mano, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytos nuostatos gali sudaryti sąlygas ES lygmeniu ir toliau įgyvendinti pridėtinę vertę turinčius veiksmus, kuriais siekiama išplėsti Europos teisingumo erdvę, aktyviau skatinti ir saugoti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytas asmenų teises, |
| --- | --- |

—

mano, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytos nuostatos gali sudaryti sąlygas ES lygmeniu ir toliau įgyvendinti pridėtinę vertę turinčius veiksmus, kuriais siekiama išplėsti Europos teisingumo erdvę, aktyviau skatinti ir saugoti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytas asmenų teises,

| — | dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą ir pasirengimą remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą ir skatinti Europos pilietiškumą, |
| --- | --- |

—

dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą ir pasirengimą remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą ir skatinti Europos pilietiškumą,

| — | prašo Komisijos ir valstybių narių įgyvendinant šias programas - visų pirma rengiant ir vykdant metines darbo programas - kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos ir valstybių narių įgyvendinant šias programas - visų pirma rengiant ir vykdant metines darbo programas - kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas,

| — | rekomenduoja, kad dalyvauti patariamojoje procedūroje būtų pakviestas vienas Regionų komiteto atstovas. |
| --- | --- |

—

rekomenduoja, kad dalyvauti patariamojoje procedūroje būtų pakviestas vienas Regionų komiteto atstovas.

| Pranešėjas | Giuseppe VARACALLI (IT / LDAE), Gerace miesto meras |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisių ir pilietybės programa
  COM(2011) 758 final |

Pranešėjas

Giuseppe VARACALLI (IT / LDAE), Gerace miesto meras

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisių ir pilietybės programa

COM(2011) 758 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa
  COM(2011) 759 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisingumo programa

COM(2011) 759 final

| | Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“
  COM(2011) 884 final |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“

COM(2011) 884 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad pasiūlytos programos yra svarbios ES teisingumo, teisių ir pilietybės politikos įgyvendinimo rėmimo priemonės. Šiomis programomis siekiama remti valstybėse narėse vykdomą veiklą, kurios tikslas – geriau supažindinti valstybes nares su Sąjungos teise ir politika, padėti jas geriau suprasti ir įgyvendinti, remti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti informuotumą apie galimas atitinkamų sričių problemas ir padėti šias problemas geriau suprasti, siekiant užtikrinti, kad politika ir teisės aktai būtų rengiami atsižvelgiant į konkrečią padėtį. Programa „Europa piliečiams“ visų pirma siekiama skatinti Sąjungos pilietybės plėtojimą; |
| --- | --- |

1.

mano, kad pasiūlytos programos yra svarbios ES teisingumo, teisių ir pilietybės politikos įgyvendinimo rėmimo priemonės. Šiomis programomis siekiama remti valstybėse narėse vykdomą veiklą, kurios tikslas – geriau supažindinti valstybes nares su Sąjungos teise ir politika, padėti jas geriau suprasti ir įgyvendinti, remti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti informuotumą apie galimas atitinkamų sričių problemas ir padėti šias problemas geriau suprasti, siekiant užtikrinti, kad politika ir teisės aktai būtų rengiami atsižvelgiant į konkrečią padėtį. Programa „Europa piliečiams“ visų pirma siekiama skatinti Sąjungos pilietybės plėtojimą;

| 2. | mano, kad pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą, kadangi, pirma, susijusiems veiklos sektoriams būdingas ryškus tarptautinis aspektas ir, antra, numatyti tikslai, kurių negalima veiksmingai įgyvendinti atskirais valstybių narių veiksmais, t. y sukurti Europos teisingumo ir teisių erdvę, kurioje būtina taikyti tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus ir užtikrinti tinklaveikos galimybes atitinkamų sričių specialistams; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą, kadangi, pirma, susijusiems veiklos sektoriams būdingas ryškus tarptautinis aspektas ir, antra, numatyti tikslai, kurių negalima veiksmingai įgyvendinti atskirais valstybių narių veiksmais, t. y sukurti Europos teisingumo ir teisių erdvę, kurioje būtina taikyti tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus ir užtikrinti tinklaveikos galimybes atitinkamų sričių specialistams;

| 3. | mano, kad pasiūlymai atitinka ir proporcingumo principą, kadangi jų forma ir turinys visiškai atitinka veiksmus, kurie būtini numatytiems tikslams pasiekti. Be to, visoms trims programoms numatytas bendras finansinis paketas yra pakankamas, kad jas būtų galima veiksmingai įgyvendinti turint omenyje ir tai, kad šie asignavimai yra tokio paties dydžio kaip ir paketas, skirtas šiuo metu tose pačiose veiklos srityse vykdomoms programoms; inter alia numatyta galimybė jį persvarstyti ir padidinti, jei prisijungtų dar viena valstybė narė; |
| --- | --- |

3.

mano, kad pasiūlymai atitinka ir proporcingumo principą, kadangi jų forma ir turinys visiškai atitinka veiksmus, kurie būtini numatytiems tikslams pasiekti. Be to, visoms trims programoms numatytas bendras finansinis paketas yra pakankamas, kad jas būtų galima veiksmingai įgyvendinti turint omenyje ir tai, kad šie asignavimai yra tokio paties dydžio kaip ir paketas, skirtas šiuo metu tose pačiose veiklos srityse vykdomoms programoms; inter alia numatyta galimybė jį persvarstyti ir padidinti, jei prisijungtų dar viena valstybė narė;

| 4. | palankiai vertina tai, kad siekiant geresnio reglamentavimo, kartu su pasiūlymais pateikti poveikio vertinimai, kurie yra pakankamai pagrįsti ir išsamūs atsižvelgiant į tai, kad parengiamuoju etapu Europos Komisija konsultavosi ir su suinteresuotaisiais subjektais (šių konsultacijų rezultatai pateikti minėtuose poveikio vertinimuose). Panašios konsultacijos įvairiais lygmenimis surengtos ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad siekiant geresnio reglamentavimo, kartu su pasiūlymais pateikti poveikio vertinimai, kurie yra pakankamai pagrįsti ir išsamūs atsižvelgiant į tai, kad parengiamuoju etapu Europos Komisija konsultavosi ir su suinteresuotaisiais subjektais (šių konsultacijų rezultatai pateikti minėtuose poveikio vertinimuose). Panašios konsultacijos įvairiais lygmenimis surengtos ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 5. | mano, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytos nuostatos gali sudaryti sąlygas ES lygmeniu ir toliau įgyvendinti pridėtinę vertę turinčius veiksmus, kuriais siekiama išplėsti Europos teisingumo erdvę, aktyviau skatinti ir saugoti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytas asmenų teises; |
| --- | --- |

5.

mano, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytos nuostatos gali sudaryti sąlygas ES lygmeniu ir toliau įgyvendinti pridėtinę vertę turinčius veiksmus, kuriais siekiama išplėsti Europos teisingumo erdvę, aktyviau skatinti ir saugoti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytas asmenų teises;

| 6. | nori, kad programos ir toliau padėtų piliečiams palaipsniui geriau suprasti ES, visų pirma skatinant pilietinį aktyvumą, ir gerokai padidintų informuotumą; |
| --- | --- |

6.

nori, kad programos ir toliau padėtų piliečiams palaipsniui geriau suprasti ES, visų pirma skatinant pilietinį aktyvumą, ir gerokai padidintų informuotumą;

| 7. | taip pat tikisi, kad įgyvendinant programas „Teisės ir pilietybė“ (atsižvelgiant į jos tikslą „padėti gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis“) ir „Europa piliečiams“ (atsižvelgiant į jos tikslą „didinti piliečių gebėjimus dalyvauti Sąjungos lygmeniu“, taip pat siekį „skatinti demokratišką ir pilietinį visuomenės dalyvavimą Sąjungos lygmeniu“), bus galima geriau supažindinti Europos piliečius su neseniai, 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos priimtu reglamentu dėl Europos piliečių iniciatyvos (Nr. 211/2011) jiems sudaryta galimybe teikti Komisijai teisėkūros iniciatyvas ES kompetencijai priklausančiais klausimais ir galimybe organizacijoms skatinti ir remti šias iniciatyvas; |
| --- | --- |

7.

taip pat tikisi, kad įgyvendinant programas „Teisės ir pilietybė“ (atsižvelgiant į jos tikslą „padėti gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis“) ir „Europa piliečiams“ (atsižvelgiant į jos tikslą „didinti piliečių gebėjimus dalyvauti Sąjungos lygmeniu“, taip pat siekį „skatinti demokratišką ir pilietinį visuomenės dalyvavimą Sąjungos lygmeniu“), bus galima geriau supažindinti Europos piliečius su neseniai, 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos priimtu reglamentu dėl Europos piliečių iniciatyvos (Nr. 211/2011) jiems sudaryta galimybe teikti Komisijai teisėkūros iniciatyvas ES kompetencijai priklausančiais klausimais ir galimybe organizacijoms skatinti ir remti šias iniciatyvas;

| 8. | dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą ir pasirengimą remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą ir skatinti Europos pilietiškumą; |
| --- | --- |

8.

dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą ir pasirengimą remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą ir skatinti Europos pilietiškumą;

| 9. | mano, kad konkrečiai kalbant apie Teisių ir pilietybės programą ir lyčių aspektą, būtina užtikrinti, kad būtų tinkamai ir veiksmingai taikomos pasiūlymo dėl reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos nuostatos dėl trijų ankstesnių programų tęsimo ir plėtojimo, ypatingą dėmesį skiriant smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo bei aukų ir rizikos grupių apsaugos specialiajai programai (programa „Daphne III“) ir Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos „Progress“ skirsniams „Lyčių lygybė“ ir „Kova su diskriminacija ir įvairovė“, taip pat 4 straipsnio („Konkretūs tikslai“) b punkto nuostatos, ypatingą dėmesį skiriant konkrečiam tikslui uždrausti diskriminaciją dėl lyties ir moterų ir vyrų lygybės principui; |
| --- | --- |

9.

mano, kad konkrečiai kalbant apie Teisių ir pilietybės programą ir lyčių aspektą, būtina užtikrinti, kad būtų tinkamai ir veiksmingai taikomos pasiūlymo dėl reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos nuostatos dėl trijų ankstesnių programų tęsimo ir plėtojimo, ypatingą dėmesį skiriant smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo bei aukų ir rizikos grupių apsaugos specialiajai programai (programa „Daphne III“) ir Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos „Progress“ skirsniams „Lyčių lygybė“ ir „Kova su diskriminacija ir įvairovė“, taip pat 4 straipsnio („Konkretūs tikslai“) b punkto nuostatos, ypatingą dėmesį skiriant konkrečiam tikslui uždrausti diskriminaciją dėl lyties ir moterų ir vyrų lygybės principui;

| 10. | iš esmės pritaria nuostatai 2007-2013 m. numatytas šešias veiklos programas sujungti į dvi, kadangi taip būtų galima paprasčiau ir veiksmingiau valdyti numatytus veiksmus ir daugiau dėmesio skirti lėšų paskirstymui ir geografinės pusiausvyros užtikrinimui šiuo metu vykdomose programose, į ką pati Komisija atkreipė dėmesį su pasiūlymu pateiktose finansinėse teisės akto pasiūlymo pažymose; |
| --- | --- |

10.

iš esmės pritaria nuostatai 2007-2013 m. numatytas šešias veiklos programas sujungti į dvi, kadangi taip būtų galima paprasčiau ir veiksmingiau valdyti numatytus veiksmus ir daugiau dėmesio skirti lėšų paskirstymui ir geografinės pusiausvyros užtikrinimui šiuo metu vykdomose programose, į ką pati Komisija atkreipė dėmesį su pasiūlymu pateiktose finansinėse teisės akto pasiūlymo pažymose;

| 11. | prašo Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant šias programas - visų pirma rengiant ir vykdant metines darbo programas - kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant šias programas - visų pirma rengiant ir vykdant metines darbo programas - kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 12. | dėl numatytos ir, žinoma, naudingos galimybės privačioms įstaigoms pasinaudoti numatytais veiksmais, rekomenduoja Komisijai ir toliau siekti tikslo tobulinti išankstinio paraiškų kokybės patikrinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

12.

dėl numatytos ir, žinoma, naudingos galimybės privačioms įstaigoms pasinaudoti numatytais veiksmais, rekomenduoja Komisijai ir toliau siekti tikslo tobulinti išankstinio paraiškų kokybės patikrinimo mechanizmus;

| 13. | pabrėžia, kad pagrindiniai su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susiję klausimai ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi jie turi tiesioginio poveikio Sąjungoje gyvenančių piliečių kasdieniam gyvenimui ir tam tikroms vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijoms ir kadangi minėtos institucijos turi plačius įgaliojimus su šia erdve susijusiose srityse; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad pagrindiniai su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susiję klausimai ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi jie turi tiesioginio poveikio Sąjungoje gyvenančių piliečių kasdieniam gyvenimui ir tam tikroms vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijoms ir kadangi minėtos institucijos turi plačius įgaliojimus su šia erdve susijusiose srityse;

| 14. | pabrėžia, kad pagal subsidiarumo ir artumo piliečiams ir rezidentams principus vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesiogiai spręsti piliečių problemas ir tenkinti lūkesčius – tuo tikslu vietos valdžios institucijos dažnai taiko naujoviškus ir konkrečioms situacijoms pritaikytus sprendimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad pagal subsidiarumo ir artumo piliečiams ir rezidentams principus vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesiogiai spręsti piliečių problemas ir tenkinti lūkesčius – tuo tikslu vietos valdžios institucijos dažnai taiko naujoviškus ir konkrečioms situacijoms pritaikytus sprendimus;

| 15. | konkrečiai kalbant apie programą „Europa piliečiams“ pabrėžia, kad dalyvavimas miestų giminiavimosi veikloje - kuri šioje programoje labai skatinama - sudarė galimybę skirtingose geografinėse teritorijose esančioms bendruomenėms dalytis labai vertinga patirtimi, visų pirma sudarė sąlygas daugiau eksperimentuoti vykdant sėkmingas iniciatyvas, kurias įgyvendinant vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pilietiškumo propaguotojų ir skatintojų vaidmenį; |
| --- | --- |

15.

konkrečiai kalbant apie programą „Europa piliečiams“ pabrėžia, kad dalyvavimas miestų giminiavimosi veikloje - kuri šioje programoje labai skatinama - sudarė galimybę skirtingose geografinėse teritorijose esančioms bendruomenėms dalytis labai vertinga patirtimi, visų pirma sudarė sąlygas daugiau eksperimentuoti vykdant sėkmingas iniciatyvas, kurias įgyvendinant vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pilietiškumo propaguotojų ir skatintojų vaidmenį;

| 16. | pritaria visuose trijuose pasiūlymuose numatytai galimybei visoms viešosioms institucijoms, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, dalyvauti programose; vis dėlto pabrėžia, kad su paraiškomis susijusios procedūros neturi būti pernelyg brangios, visų pirma turint omenyje numatytą pačių programų papildomumą ir susijusią bei naudingą galimybę pasinaudoti įvairioms programoms skirtais ištekliais su sąlyga, kad finansavimas bus skiriamas įvairiomis išlaidų kategorijomis; |
| --- | --- |

16.

pritaria visuose trijuose pasiūlymuose numatytai galimybei visoms viešosioms institucijoms, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, dalyvauti programose; vis dėlto pabrėžia, kad su paraiškomis susijusios procedūros neturi būti pernelyg brangios, visų pirma turint omenyje numatytą pačių programų papildomumą ir susijusią bei naudingą galimybę pasinaudoti įvairioms programoms skirtais ištekliais su sąlyga, kad finansavimas bus skiriamas įvairiomis išlaidų kategorijomis;

| 17. | pritaria programose išdėstytiems tikslams - tai jau yra pabrėžęs ir ankstesnėse savo nuomonėse - ir kad įsipareigoja, pasitelkdamas savo bendradarbiavimo struktūras (darbo grupes, jungtinius konsultacinius komitetus, CORLEAP, ARLEM), nuolat remti šias programas ir sudaryti sąlygas jas vykdyti kaimyninėse šalyse remiantis atitinkamais bendradarbiavimo susitarimais ir bendradarbiaujant su Komisija; |
| --- | --- |

17.

pritaria programose išdėstytiems tikslams - tai jau yra pabrėžęs ir ankstesnėse savo nuomonėse - ir kad įsipareigoja, pasitelkdamas savo bendradarbiavimo struktūras (darbo grupes, jungtinius konsultacinius komitetus, CORLEAP, ARLEM), nuolat remti šias programas ir sudaryti sąlygas jas vykdyti kaimyninėse šalyse remiantis atitinkamais bendradarbiavimo susitarimais ir bendradarbiaujant su Komisija;

| 18. | pabrėžia tikros piliečių interesus atitinkančios laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo ypatingą svarbą pasaulyje, kuriam būdingas vis didesnis judumas; atsižvelgdamas į pastangas, kurias Regionų komitetas dėjo kuriant daugialygmenę pagrindinių teisių apsaugos sistemą, džiaugiasi pažanga, pasiekta kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje didžiausias dėmesys skiriamas piliečiui; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia tikros piliečių interesus atitinkančios laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo ypatingą svarbą pasaulyje, kuriam būdingas vis didesnis judumas; atsižvelgdamas į pastangas, kurias Regionų komitetas dėjo kuriant daugialygmenę pagrindinių teisių apsaugos sistemą, džiaugiasi pažanga, pasiekta kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje didžiausias dėmesys skiriamas piliečiui;

| 19. | mano, kad saugumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsaugos klausimai turi būti sprendžiami kartu, išlaikant pusiausvyrą ir įgyvendinant nuoseklias laisvės, saugumo ir teisingumo srities priemones; šioje srityje Europa neabejotinai privalo turėti tvirtą teisinę žmogaus teisių apsaugos sistemą, kuri turi būti nuolat tobulinama, kad šios teisės būtų veiksmingai užtikrinamos; |
| --- | --- |

19.

mano, kad saugumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsaugos klausimai turi būti sprendžiami kartu, išlaikant pusiausvyrą ir įgyvendinant nuoseklias laisvės, saugumo ir teisingumo srities priemones; šioje srityje Europa neabejotinai privalo turėti tvirtą teisinę žmogaus teisių apsaugos sistemą, kuri turi būti nuolat tobulinama, kad šios teisės būtų veiksmingai užtikrinamos;

| 20. | teigiamai vertina tai, kad, nors trijų programų tikslai skirtingi, visos padeda geriau supažindinti piliečius su jų pilietiškumo europietiškąja dimensija, kuri yra jų dalyvavimo Europos integracijos procese ir Europos demokratijos įtvirtinimo veiksnys; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina tai, kad, nors trijų programų tikslai skirtingi, visos padeda geriau supažindinti piliečius su jų pilietiškumo europietiškąja dimensija, kuri yra jų dalyvavimo Europos integracijos procese ir Europos demokratijos įtvirtinimo veiksnys;

| 21. | dar kartą pakartoja tam tikras pastabas, išdėstytas neseniai pateiktoje nuomonėje dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m., kurioje Komitetas pabrėžė, kad būtina numatyti deramus išteklius pagrindinėms teisėms, demokratijai ir piliečių dalyvavimui skatinti siekiant plėtoti Europos pilietiškumą, ir kurioje nurodė, kad vykdant programą „Europa piliečiams“ ypatingas dėmesys turi būti skiriamas partnerystei, kurios tikslas Europos lygmeniu remti pilietinę visuomenę, taip pat pabrėžė, kad ES saugumas yra glaudžiai susijęs su pažanga užtikrinant demokratiją, gerą valdymą ir teisinės valstybės principus trečiosiose šalyse ir kad Sąjunga privalo skatinti šias vertybes pasaulio lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

dar kartą pakartoja tam tikras pastabas, išdėstytas neseniai pateiktoje nuomonėje dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m., kurioje Komitetas pabrėžė, kad būtina numatyti deramus išteklius pagrindinėms teisėms, demokratijai ir piliečių dalyvavimui skatinti siekiant plėtoti Europos pilietiškumą, ir kurioje nurodė, kad vykdant programą „Europa piliečiams“ ypatingas dėmesys turi būti skiriamas partnerystei, kurios tikslas Europos lygmeniu remti pilietinę visuomenę, taip pat pabrėžė, kad ES saugumas yra glaudžiai susijęs su pažanga užtikrinant demokratiją, gerą valdymą ir teisinės valstybės principus trečiosiose šalyse ir kad Sąjunga privalo skatinti šias vertybes pasaulio lygmeniu;

| 22. | pabrėžia, kad jau anksčiau yra atkreipęs dėmesį į galimybę paremti įvairias teritorinio bendradarbiavimo formas siekiant įgyvendinti projektus ir priemones, kurių tikslas – užtikrinti veiksmingą ES pilietybę, ir kurie gali padėti mažinti kliūtis, administracinę ir biurokratinę naštą, įskaitant gerosios praktikos teikiant tarpvalstybines paslaugas sklaidą, pavyzdžiui, sveikatos ir daugiakalbystės srityje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad jau anksčiau yra atkreipęs dėmesį į galimybę paremti įvairias teritorinio bendradarbiavimo formas siekiant įgyvendinti projektus ir priemones, kurių tikslas – užtikrinti veiksmingą ES pilietybę, ir kurie gali padėti mažinti kliūtis, administracinę ir biurokratinę naštą, įskaitant gerosios praktikos teikiant tarpvalstybines paslaugas sklaidą, pavyzdžiui, sveikatos ir daugiakalbystės srityje;

| 23. | tikisi, kad šiose svarbiausiose srityse numatytiems veiksmams galės būti skiriamas didžiausias dėmesys metinėse darbo programose, visų prima susijusiose su programomis „Teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“; |
| --- | --- |

23.

tikisi, kad šiose svarbiausiose srityse numatytiems veiksmams galės būti skiriamas didžiausias dėmesys metinėse darbo programose, visų prima susijusiose su programomis „Teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“;

| 24. | pripažįsta, kad sujungus šešias ankstesnes Teisingumo ir dvi būsimas Teisių ir pilietybės srities programas, taip pat pakeitus programos „Europa piliečiams“ struktūrą, gali būti užtikrintas didesnis lankstumas apibrėžiant prioritetus septynerių programavimo metų laikotarpiu. Tai leistų sumažinti valdymo išlaidas Europos lygmeniu ir administracines paramos gavėjų sąnaudas bei skatinti vykdyti tinkamesnius ir veiksmingesnius daugelį sričių apimančius projektus, kuriais siekiama įvairių programose numatytų tikslų; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad sujungus šešias ankstesnes Teisingumo ir dvi būsimas Teisių ir pilietybės srities programas, taip pat pakeitus programos „Europa piliečiams“ struktūrą, gali būti užtikrintas didesnis lankstumas apibrėžiant prioritetus septynerių programavimo metų laikotarpiu. Tai leistų sumažinti valdymo išlaidas Europos lygmeniu ir administracines paramos gavėjų sąnaudas bei skatinti vykdyti tinkamesnius ir veiksmingesnius daugelį sričių apimančius projektus, kuriais siekiama įvairių programose numatytų tikslų;

| 25. | primena jau anksčiau išreikštą nuomonę, visų pirma teisingumo klausimu, kad būtina koordinuoti teisingumo ir vidaus reikalų srities politiką ir ją integruoti į kitų sričių Sąjungos politiką (visų pirma į ekonominę, socialinę ir išorės politiką), kadangi geresnis šių politikos sričių koordinavimas gali padidinti bendrą politikos veiksmingumą; |
| --- | --- |

25.

primena jau anksčiau išreikštą nuomonę, visų pirma teisingumo klausimu, kad būtina koordinuoti teisingumo ir vidaus reikalų srities politiką ir ją integruoti į kitų sričių Sąjungos politiką (visų pirma į ekonominę, socialinę ir išorės politiką), kadangi geresnis šių politikos sričių koordinavimas gali padidinti bendrą politikos veiksmingumą;

| 26. | pritaria, kad pilietiškumo skatinimas yra horizontalaus pobūdžio klausimas, į kurį reikėtų atsižvelgti įgyvendinant kitus Europos Sąjungos veiksmus, todėl sinergija su pasirengimo narystei pagalbos priemone (PNPP) yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti, kad būsimi Europos Sąjungos piliečiai būtų informuoti apie Europos pilietybę ir žinotų savo teises ir pareigas; |
| --- | --- |

26.

pritaria, kad pilietiškumo skatinimas yra horizontalaus pobūdžio klausimas, į kurį reikėtų atsižvelgti įgyvendinant kitus Europos Sąjungos veiksmus, todėl sinergija su pasirengimo narystei pagalbos priemone (PNPP) yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti, kad būsimi Europos Sąjungos piliečiai būtų informuoti apie Europos pilietybę ir žinotų savo teises ir pareigas;

| 27. | todėl tikisi, kad bus įgyvendintos konkrečios priemonės, padėsiančios užtikrinti trijų siūlomų programų ir kitų Sąjungos priemonių papildomumą ir sinergiją, ir ragina Komisiją nuolat informuoti apie priemones, kurias reikia taikyti šiam papildomumui ir sinergijai užtikrinti; |
| --- | --- |

27.

todėl tikisi, kad bus įgyvendintos konkrečios priemonės, padėsiančios užtikrinti trijų siūlomų programų ir kitų Sąjungos priemonių papildomumą ir sinergiją, ir ragina Komisiją nuolat informuoti apie priemones, kurias reikia taikyti šiam papildomumui ir sinergijai užtikrinti;

| 28. | reiškia susirūpinimą dėl akivaizdžiai nepakankamų vietos ir regionų valdžios institucijų galimybių veiksmingai dalyvauti rengiant metines darbo programas ir vertinant bent jau dvi iš trijų programas: visuose piliečių Europos kūrimo proceso etapuose visada turi aktyviai dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi jos yra svarbiausias institucinis lygmuo, sprendimų priėmimo procesui suteikiantis daugiau demokratinio teisėtumo; |
| --- | --- |

28.

reiškia susirūpinimą dėl akivaizdžiai nepakankamų vietos ir regionų valdžios institucijų galimybių veiksmingai dalyvauti rengiant metines darbo programas ir vertinant bent jau dvi iš trijų programas: visuose piliečių Europos kūrimo proceso etapuose visada turi aktyviai dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos, kadangi jos yra svarbiausias institucinis lygmuo, sprendimų priėmimo procesui suteikiantis daugiau demokratinio teisėtumo;

| 29. | todėl prašo oficialiai užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų, kurioms atstovautų Regionų komitetas, dalyvavimą rengiant metines darbo programas, susijusias su programomis „Teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“; |
| --- | --- |

29.

todėl prašo oficialiai užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų, kurioms atstovautų Regionų komitetas, dalyvavimą rengiant metines darbo programas, susijusias su programomis „Teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“;

| 30. | kalbant apie Komisijos pateiktas programos Teisių ir pilietybės programos tarpinio ir ex post vertinimo ataskaitas mano, kad jam turėtų būti užtikrinta galimybė pateikti savo nuomonę, kaip tai yra oficialiai numatyta „Europa piliečiams“ programos atveju, ir prašo įtraukti tokią nuostatą į pasiūlymą dėl programos „Teisės ir pilietybė“; |
| --- | --- |

30.

kalbant apie Komisijos pateiktas programos Teisių ir pilietybės programos tarpinio ir ex post vertinimo ataskaitas mano, kad jam turėtų būti užtikrinta galimybė pateikti savo nuomonę, kaip tai yra oficialiai numatyta „Europa piliečiams“ programos atveju, ir prašo įtraukti tokią nuostatą į pasiūlymą dėl programos „Teisės ir pilietybė“;

| 31. | prašo programos „Teisės ir pilietybė“ konkrečių tikslų pasiekimo lygį vertinti remiantis taip pat ir kiekybiniais bei kokybiniais duomenimis apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, kadangi mano, jog vertinimas pagal tai, kaip šie klausimai Europos lygmeniu suvokiami, neleidžia tinkamai įvertinti pasiektų rezultatų; tuo tikslu atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir Europos lyčių lygybės instituto veiklą rengiant atitinkamus rodiklius ir atliekant lyginamuosius tyrimus; |
| --- | --- |

31.

prašo programos „Teisės ir pilietybė“ konkrečių tikslų pasiekimo lygį vertinti remiantis taip pat ir kiekybiniais bei kokybiniais duomenimis apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, kadangi mano, jog vertinimas pagal tai, kaip šie klausimai Europos lygmeniu suvokiami, neleidžia tinkamai įvertinti pasiektų rezultatų; tuo tikslu atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir Europos lyčių lygybės instituto veiklą rengiant atitinkamus rodiklius ir atliekant lyginamuosius tyrimus;

| 32. | pritaria, kad dabartiniai pasiūlymai dėl programos turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant numatytas Europos piliečiams skirtas informuotumo didinimo ir informavimo iniciatyvas, kurių svarbiausias tikslas užtikrinti visapusišką prieigą prie informacijos, kuri vis labiau būtina siekiant skatinti aktyvų politinį dalyvavimą. Komitetas jau yra iškėlęs šį klausimą konkrečiai ragindamas savo narius dėti pastangas veiksmingai užtikrinti prieigą prie informacijos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

32.

pritaria, kad dabartiniai pasiūlymai dėl programos turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant numatytas Europos piliečiams skirtas informuotumo didinimo ir informavimo iniciatyvas, kurių svarbiausias tikslas užtikrinti visapusišką prieigą prie informacijos, kuri vis labiau būtina siekiant skatinti aktyvų politinį dalyvavimą. Komitetas jau yra iškėlęs šį klausimą konkrečiai ragindamas savo narius dėti pastangas veiksmingai užtikrinti prieigą prie informacijos valstybėse narėse;

| 33. | mano, kad Teisingumo programoje numatyti planai tęsti įvairių nacionalinių teisnių sistemų darbuotojų mainus platesniame Europos teisingumo tinkle, gali paspartinti pradėtą laipsnišką abipusį teisinių sistemų pripažinimą ir sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Teisingumo programoje numatyti planai tęsti įvairių nacionalinių teisnių sistemų darbuotojų mainus platesniame Europos teisingumo tinkle, gali paspartinti pradėtą laipsnišką abipusį teisinių sistemų pripažinimą ir sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą;

| 34. | todėl ryžtingai remia pasiūlyme dėl Teisingumo programos 6 straipsnyje pateiktą konkretų pasiūlymą finansuoti teisminių sistemų darbuotojų mokymo veiklą, kadangi mokymas ir žinios yra esminiai veiksniai kuriant teisingumo Europą; |
| --- | --- |

34.

todėl ryžtingai remia pasiūlyme dėl Teisingumo programos 6 straipsnyje pateiktą konkretų pasiūlymą finansuoti teisminių sistemų darbuotojų mokymo veiklą, kadangi mokymas ir žinios yra esminiai veiksniai kuriant teisingumo Europą;

| 35. | rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti šiam klausimui, kad būtų užtikrintas veiksmingas visų privataus ir viešojo sektorių teismų sistemoje dirbančių specialistų dalyvavimas; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti šiam klausimui, kad būtų užtikrintas veiksmingas visų privataus ir viešojo sektorių teismų sistemoje dirbančių specialistų dalyvavimas;

| 36. | mano, kad pagal Teisių ir pilietybės programą finansuojama mokymo veikla turi taip pat apimti švietimo Europos pilietybės klausimais priemones, skirtas tiems, kurie nori tapti kurios nors ES valstybės narės piliečiais, ir moksleiviams, kadangi Komitetas mano, kad jaunų žmonių aktyvus pilietiškumas turi būti ugdomas švietimo priemonėmis; |
| --- | --- |

36.

mano, kad pagal Teisių ir pilietybės programą finansuojama mokymo veikla turi taip pat apimti švietimo Europos pilietybės klausimais priemones, skirtas tiems, kurie nori tapti kurios nors ES valstybės narės piliečiais, ir moksleiviams, kadangi Komitetas mano, kad jaunų žmonių aktyvus pilietiškumas turi būti ugdomas švietimo priemonėmis;

| 37. | pritaria programoje pateiktam pasiūlymui skirti finansinę paramą internetinių mokymo modulių rengimui, kadangi tai atitinka Regionų komiteto raginimą skatinti švietimo pilietybės klausimais veiklą pasinaudojant informavimo ir IRT priemonėmis; |
| --- | --- |

37.

pritaria programoje pateiktam pasiūlymui skirti finansinę paramą internetinių mokymo modulių rengimui, kadangi tai atitinka Regionų komiteto raginimą skatinti švietimo pilietybės klausimais veiklą pasinaudojant informavimo ir IRT priemonėmis;

| 38. | mano, kad Teisingumo ir Teisių ir pilietybės programos taip pat yra tinkamos priemonės stiprinti didelį vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą tarpvalstybinio bendradarbiavimo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje; |
| --- | --- |

38.

mano, kad Teisingumo ir Teisių ir pilietybės programos taip pat yra tinkamos priemonės stiprinti didelį vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą tarpvalstybinio bendradarbiavimo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje;

| 39. | iš esmės visiškai pritaria visų trijų programų atveju Komisijos pasirinktam labiau į rezultatus orientuotam požiūriui, pagal kurį dėmesys sutelkiamas į rodiklius, naudojamus siekiant įvertinti programose nurodytų tikslų pasiekimo lygį, tačiau atkreipia dėmesį, kad tik programoje „Europa piliečiams“ pateiktas išsamus rodiklių sąrašas, tuo tarpu pasiūlyme dėl Teisingumo programos nurodoma tik po vieną konkretų kriterijų kiekvienam tikslui ir abstrakčiai kalbama apie kitus rodiklius, todėl rekomenduoja juos patikslinti ir siūlo vadovautis ne tik kiekybiniais, bet ir kokybiniais parametrais; |
| --- | --- |

39.

iš esmės visiškai pritaria visų trijų programų atveju Komisijos pasirinktam labiau į rezultatus orientuotam požiūriui, pagal kurį dėmesys sutelkiamas į rodiklius, naudojamus siekiant įvertinti programose nurodytų tikslų pasiekimo lygį, tačiau atkreipia dėmesį, kad tik programoje „Europa piliečiams“ pateiktas išsamus rodiklių sąrašas, tuo tarpu pasiūlyme dėl Teisingumo programos nurodoma tik po vieną konkretų kriterijų kiekvienam tikslui ir abstrakčiai kalbama apie kitus rodiklius, todėl rekomenduoja juos patikslinti ir siūlo vadovautis ne tik kiekybiniais, bet ir kokybiniais parametrais;

| 40. | pabrėžia, kad pasiūlyme dėl programos „Europa piliečiams“ numatyta lankstesnė struktūra, palyginti su šiuo metu įgyvendinama programa, todėl nebūtina iš anksto skirti finansavimo dalį atskiriems veiksmams, kurie galės būti įgyvendinami pagal naują programą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad pasiūlyme dėl programos „Europa piliečiams“ numatyta lankstesnė struktūra, palyginti su šiuo metu įgyvendinama programa, todėl nebūtina iš anksto skirti finansavimo dalį atskiriems veiksmams, kurie galės būti įgyvendinami pagal naują programą;

| 41. | mano, kad miestų giminiavimosi projektai ne tik turi būti ir toliau remiami pagal šią programą, bet jiems taip pat turėtų būti skiriama iš anksto nustatyta fiksuoto dydžio finansavimo dalis, kuri pagal šiuo metu įgyvendinamą programą sudaro beveik trečdalį viso biudžeto, ir ateityje galėtų išlikti tokio paties dydžio; |
| --- | --- |

41.

mano, kad miestų giminiavimosi projektai ne tik turi būti ir toliau remiami pagal šią programą, bet jiems taip pat turėtų būti skiriama iš anksto nustatyta fiksuoto dydžio finansavimo dalis, kuri pagal šiuo metu įgyvendinamą programą sudaro beveik trečdalį viso biudžeto, ir ateityje galėtų išlikti tokio paties dydžio;

| 42. | todėl prašo nemažą dalį viso programos „Europa piliečiams“ biudžeto skirti pagal miestų giminiavimosi projektus vykdomai veiklai atsižvelgiant į jų svarbų ir pripažintą vaidmenį užmezgant tvirtus ir ilgalaikius piliečių, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, ryšius; |
| --- | --- |

42.

todėl prašo nemažą dalį viso programos „Europa piliečiams“ biudžeto skirti pagal miestų giminiavimosi projektus vykdomai veiklai atsižvelgiant į jų svarbų ir pripažintą vaidmenį užmezgant tvirtus ir ilgalaikius piliečių, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, ryšius;

| 43. | primena Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymu neseniai pradėtą įgyvendinti Europos paveldo ženklo iniciatyvą, skirtą stiprinti bendrą valstybių narių kultūros paveldą, kartu gerbiant nacionalinius ir regioninius skirtumus, ir mano, kad. įgyvendinant programos „Europa piliečiams“ tikslus, taip pat galima pasinaudoti vietovių, kurioms bus suteiktas paveldo ženklas, potencialu sekant Europos kultūros sostinės iniciatyvos, skirtos Europos tapatybei ir pilietybei stiprinti, pavyzdžiu. |
| --- | --- |

43.

primena Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymu neseniai pradėtą įgyvendinti Europos paveldo ženklo iniciatyvą, skirtą stiprinti bendrą valstybių narių kultūros paveldą, kartu gerbiant nacionalinius ir regioninius skirtumus, ir mano, kad. įgyvendinant programos „Europa piliečiams“ tikslus, taip pat galima pasinaudoti vietovių, kurioms bus suteiktas paveldo ženklas, potencialu sekant Europos kultūros sostinės iniciatyvos, skirtos Europos tapatybei ir pilietybei stiprinti, pavyzdžiu.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

TEISĖS IR PILIETYBĖ – COM(2011) 758 final

1   pakeitimas

4 straipsnio 2 dalis

Konkretūs tikslai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Rodikliai, naudojami siekiant išmatuoti 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį, inter alia, apima Europos gyventojų supratimą apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir skundų skaičių. | 2.   Rodikliai, naudojami siekiant išmatuoti 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį, inter alia, apima apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir skundų skaičių. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Rodikliai, naudojami siekiant išmatuoti 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį, inter alia, apima Europos gyventojų supratimą apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir skundų skaičių.

2.   Rodikliai, naudojami siekiant išmatuoti 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį, inter alia, apima apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir skundų skaičių.

Paaiškinimas

Mano, kad praktiškesnis būdas išmatuoti nurodytų konkrečių programos tikslų pasiekimo lygį – remtis kokybiniais ir kiekybinius duomenimis, kadangi sąvoka „supratimas“ gali būti vertinama labai abstrakčiai ir neatspindėtų konkretaus tikslų pasiekimo lygio.

TEISĖS IR PILIETYBĖ – COM(2011) 758 final

2   pakeitimas

9 straipsnio 1 dalis

Komiteto procedūra

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Paaiškinimas

Naudinga ir būtina numatyti, kad priimant metines darbo programas, kuriomis remiantis įgyvendinama bendra programa, Komisijai padedančiame komitete, sudarytame iš valstybių narių atstovų, kartu dalyvautų vienas Regionų komiteto atstovas.

Kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos aktyviai dalyvauja įgyvendinant šias programas, jų dalyvavimas tarpininkaujant joms atstovaujančiai Europos institucijai (Regionų komitetui) metinių darbo programų rengime leistų šias programas parengti atsižvelgiant į Europos piliečių pateiktus reikalavimus.

Be to, Regionų komiteto dalyvavimas rengiant metines darbo programas neprieštarauja jo įgaliojimams, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento priėmimo procedūroje oficialiai pateikti šią nuomonę.

TEISĖS IR PILIETYBĖ – COM(2011) 758 final

3   pakeitimas

12 straipsnio 2 dalis

Stebėsena ir vertinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia:






  a) | a) tarpinę vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia:

a)

a) tarpinę vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio;

| b) | ex post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

b)

ex post vertinimo ataskaitą.

2.   Komisija Europos Parlamentui Tarybai teikia:

| a) | tarpinę vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio; |
| --- | --- |

a)

tarpinę vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio;

| b) | ex post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

b)

ex post vertinimo ataskaitą.

Paaiškinimas

Labai svarbu suvienodinti programų „Teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“ stebėsenos ir vertinimo procesus. Komisijos pasiūlyme dėl „Europa piliečiams“ programos 14 straipsnio (Stebėsena ir vertinimas) 3 dalyje aiškiai nurodyta, kad Komisija pateikia tarpinę vertinimo ataskaitą ir ex post vertinimo ataskaitą ne tik Europos Parlamentui ir Tarybai, bet ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

Taigi nėra jokios pagrįstos priežasties, dėl kurios pasiūlyme dėl programos „Teisės ir pilietybė“ 12 straipsnio 2 dalyje nėra nurodyta, kad tarpinė vertinimo ataskaita ir ex post vertinimo ataskaita turi būti teikiamos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Pakeitimu atitinkamai papildomas tekstas.

TEISINGUMAS – COM(2011) 759 final

1   pakeitimas

7 straipsnis

Dalyvavimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Galimybe dalyvauti programoje gali pasinaudoti visos viešos ir (arba) privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti:






  a) | valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Galimybe dalyvauti programoje gali pasinaudoti visos viešos ir (arba) privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti:

a)

valstybėse narėse;

| b) | ELPA šalyse, kurios yra EEE susitarimo susitariančiosios šalys, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

ELPA šalyse, kurios yra EEE susitarimo susitariančiosios šalys, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų;

| c) | narystės siekiančiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, laikantis bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų su šiomis šalimis sudarytuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose; |
| --- | --- |

c)

narystės siekiančiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, laikantis bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų su šiomis šalimis sudarytuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose;

| d) | Danijoje, remiantis tarptautiniu susitarimu. |
| --- | --- |

d)

Danijoje, remiantis tarptautiniu susitarimu.

2.   Viešos ir (arba) privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti kitose trečiosiose šalyse, tiksliau, šalyse, kuriose vykdoma Europos kaimynystės politika, gali prisijungti prie programos veiksmų, jei tai tikslinga šių veiksmų atžvilgiu.

1.   Galimybe dalyvauti programoje gali pasinaudoti visos viešos ir (arba) privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigt:

| a) | valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

valstybėse narėse;

| b) | ELPA šalyse, kurios yra EEE susitarimo susitariančiosios šalys, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

ELPA šalyse, kurios yra EEE susitarimo susitariančiosios šalys, laikantis EEE susitarime nustatytų sąlygų;

| c) | narystės siekiančiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, laikantis bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų su šiomis šalimis sudarytuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose; |
| --- | --- |

c)

narystės siekiančiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, laikantis bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų su šiomis šalimis sudarytuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose;

| d) | Danijoje, remiantis tarptautiniu susitarimu. |
| --- | --- |

d)

Danijoje, remiantis tarptautiniu susitarimu.

2.   Viešos ir (arba) privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti kitose trečiosiose šalyse, tiksliau, šalyse, kuriose vykdoma Europos kaimynystės politika, gali prisijungti prie programos veiksmų, jei tai tikslinga šių veiksmų atžvilgiu.

Paaiškinimas

Pakeitimas dokumentui lietuvių kalba netaikomas.

EUROPA PILIEČIAMS – COM(2011) 884

1   pakeitimas

9 straipsnio 1 dalis

Komitetas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente Nr. 182/2011.

Paaiškinimas

Naudinga ir būtina numatyti, kad priimant metines darbo programas, kuriomis remiantis įgyvendinama bendra programa, Komisijai padedančiame komitete, sudarytame iš valstybių narių atstovų, kartu dalyvautų vienas Regionų komiteto atstovas.

Kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos aktyviai dalyvauja įgyvendinant šias programas, jų dalyvavimas tarpininkaujant joms atstovaujančiai Europos institucijai (Regionų komitetui) metinių darbo programų rengime, leistų šias programas parengti atsižvelgiant į Europos piliečių pateiktus reikalavimus.

2012 m. liepos 18 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/51

---

Regionų komiteto nuomonė. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmas

2012/C 277/07

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tai, kad Komisija stengiasi racionalizuoti ir supaprastinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus, tačiau prašo keisti pasiūlymą ir nustatyti, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo srityje bei rengiant projektus ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus būtų numatytas teritorinis (regioninis) aspektas, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad Komisija stengiasi racionalizuoti ir supaprastinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus, tačiau prašo keisti pasiūlymą ir nustatyti, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo srityje bei rengiant projektus ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus būtų numatytas teritorinis (regioninis) aspektas,

| — | prašo, kad visi naudojami duomenys ir metodikos būtų viešai prieinami, o ne privati nuosavybė, būtų skaidrūs, todėl lengvai pakartojami, ir būtų nustatyti tokių organų, kaip pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūra, kad būtų išvengta jų gausybės ir kad šią politiką būtų galima lengvai taikyti daugiapakopio valdymo sistemai, |
| --- | --- |

—

prašo, kad visi naudojami duomenys ir metodikos būtų viešai prieinami, o ne privati nuosavybė, būtų skaidrūs, todėl lengvai pakartojami, ir būtų nustatyti tokių organų, kaip pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūra, kad būtų išvengta jų gausybės ir kad šią politiką būtų galima lengvai taikyti daugiapakopio valdymo sistemai,

| — | ragina platesnėse Komisijos politikos priemonėse, programose, skiriant finansavimą ir rengiant projektus atkreipti dėmesį į teritorinį poveikį išlakoms, |
| --- | --- |

—

ragina platesnėse Komisijos politikos priemonėse, programose, skiriant finansavimą ir rengiant projektus atkreipti dėmesį į teritorinį poveikį išlakoms,

| — | primena Komisijai Merų pakto, ClimAct Regions, carbonn ir EUCO2 80/50 iniciatyvas, nes tai puikaus tarptautinio darbo, kurio imtasi regionų lygmeniu siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, pavyzdžiai, |
| --- | --- |

—

primena Komisijai Merų pakto, ClimAct Regions, carbonn ir EUCO2 80/50 iniciatyvas, nes tai puikaus tarptautinio darbo, kurio imtasi regionų lygmeniu siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, pavyzdžiai,

| — | rekomenduoja tarpusavyje suderinti valstybių narių prognozes, kad šios prognozės, įskaitant atsinaujinančios energijos naudojimo ir energinio efektyvumo ataskaitas, būtų nuoseklios, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja tarpusavyje suderinti valstybių narių prognozes, kad šios prognozės, įskaitant atsinaujinančios energijos naudojimo ir energinio efektyvumo ataskaitas, būtų nuoseklios,

| — | primena ankstesnį raginimą, išdėstytą Durbano konferencijoje (17-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Šalių konferencijoje) ir ankstesnėse Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos konferencijose, kad vykdant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo veiksmus turi dalyvauti vietos ir regionų lygmuo. |
| --- | --- |

—

primena ankstesnį raginimą, išdėstytą Durbano konferencijoje (17-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Šalių konferencijoje) ir ankstesnėse Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos konferencijose, kad vykdant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo veiksmus turi dalyvauti vietos ir regionų lygmuo.

| Pranešėjas | Neil SWANNICK (UK/ESP), Mančesterio miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo
  COM(2011) 789 final |

Pranešėjas

Neil SWANNICK (UK/ESP), Mančesterio miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo

COM(2011) 789 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

1.   Įžanga

1.1   Pasiūlymas dėl reglamento (toliau – pasiūlymas) dėl „šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo“ parengtas daugiausia atsižvelgiant į įvykius, įvykusius po to, kai buvo priimtas Kankūno susitarimas ir iš dalies atsižvelgiant į Sprendimą Nr. 406/2009/EB ir Direktyvą 2009/29/EB. Pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 191 straipsnis.

1.2   Sprendimas 406/2009/EB, Direktyva 2009/29/EB ir Sutartis (toliau – regioninė teisinė bazė) kartu sudėjus griežčiau nei naujasis pasiūlymas reikalauja, kad į klimato švelninimo veiklą būtų įtraukiami regionai. Regionų komitetas (RK) prašo keisti pasiūlymą ir jame numatyti teritorinį (regioninį) aspektą šiose srityse:

| — | šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir |
| --- | --- |

—

šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir

| — | rengiant projektus ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus; |
| --- | --- |

—

rengiant projektus ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus;

ir kad visi naudojami duomenys ir metodikos būtų:

| — | viešai prieinami, o ne privati nuosavybė; |
| --- | --- |

—

viešai prieinami, o ne privati nuosavybė;

| — | skaidrūs ir todėl lengvai pakartojami, ir |
| --- | --- |

—

skaidrūs ir todėl lengvai pakartojami, ir

| — | nustatyti tokių organų, kaip pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūra, siekiant išvengti jų gausybės, |
| --- | --- |

—

nustatyti tokių organų, kaip pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūra, siekiant išvengti jų gausybės,

kad šią politiką būtų galima lengvai taikyti daugiapakopio valdymo sistemai.

Regionų komitetas prašo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planuose numatyti „su vartojimu susijusių išlakų“ (t. y. išlakų, susijusių su importuojamomis prekėmis ir paslaugomis) nuostatas. Be to, anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planuose reikėtų nurodyti netyčines ar sąmoningas pasekmes, atsirandančias dėl politikos, kurios laikantis išlakos „eksportuojamos“ už valstybių narių ribų. Šis reiškinys kartais vadinamas „anglies dioksido nutekėjimu“, o tokio nutekėjimo pavyzdys būtų sunkiosios pramonės perkėlimas svetur. Anglies dioksido nutekėjimą anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planuose reikėtų numatyti kartu su veiksmais, kurių imtasi, kad apie tai nebūtų vien tik šnekama. To reikia, norint, kad Europa tikrai galėtų kažką nuveikti pasaulyje mažinant išlakų kiekį.

Be to, platesnėse Komisijos politikos priemonėse, programose, skiriant finansavimą ir rengiant projektus būtina atkreipti dėmesį į teritorinį poveikį išlakoms.

Regionų komitetas primena, ką anksčiau yra sakęs Durbano konferencijoje (17-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Šalių konferencijoje), taip pat ankstesnėse Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos konferencijose: vykdant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo veiksmus turi dalyvauti vietos ir regionų lygmuo.

1.3   Regionų komitetas pritaria Komisijos vertinimui, jog kadangi valstybės narės, laikydamosi įsipareigojimų, prisiimtų pagal JTBKKK, negali deramai pasiekti siūlomo reglamento tikslų ir kadangi dėl šių tikslų masto bei poveikio jų geriausia būtų siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones; pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenustatyta nieko, kas nėra būtina šiems tikslams siekti.

2.   Bendrosios pastabos

2.1   Regionų komitetas palankiai vertina:

| — | pasiūlymą ir prieš jį priimant vykusias suinteresuotųjų subjektų konsultacijas ir atliktą poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

—

pasiūlymą ir prieš jį priimant vykusias suinteresuotųjų subjektų konsultacijas ir atliktą poveikio vertinimą;

| — | tai, kad be inventoriaus duomenų į pasiūlymą įtrauktos prognozės ir pristatyta klimato kaitos švelninimo veikla; |
| --- | --- |

—

tai, kad be inventoriaus duomenų į pasiūlymą įtrauktos prognozės ir pristatyta klimato kaitos švelninimo veikla;

| — | tai, kad įsipareigojama suderinti tarptautinę ir Europos Komisijos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą ir supaprastinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmo įgyvendinimą. Vis dėlto, tikimės, kad Europos Komisija pasiūlymą papildys regioninėje teisinėje bazėje įtvirtintais reikalavimais; |
| --- | --- |

—

tai, kad įsipareigojama suderinti tarptautinę ir Europos Komisijos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą ir supaprastinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmo įgyvendinimą. Vis dėlto, tikimės, kad Europos Komisija pasiūlymą papildys regioninėje teisinėje bazėje įtvirtintais reikalavimais;

| — | pastangas pasiūlyme racionalizuoti ir supaprastinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus; |
| --- | --- |

—

pastangas pasiūlyme racionalizuoti ir supaprastinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus;

| — | tai, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo skaičiavimai susiejami su vietos išlakų skaičiavimais; |
| --- | --- |

—

tai, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo skaičiavimai susiejami su vietos išlakų skaičiavimais;

| — | ES tarpuskaitos mechanizmą ir tikisi, kad jis bus naudingas klimato apsaugos politika užsiimantiems nacionaliniams, regionų ir vietos politikams; |
| --- | --- |

—

ES tarpuskaitos mechanizmą ir tikisi, kad jis bus naudingas klimato apsaugos politika užsiimantiems nacionaliniams, regionų ir vietos politikams;

| — | tai, kad galvojama ir apie kitokio pobūdžio aviacijos poveikį pasaulio atšilimui. |
| --- | --- |

—

tai, kad galvojama ir apie kitokio pobūdžio aviacijos poveikį pasaulio atšilimui.

2.2   Finansiniai klausimai

Įgyvendinant klimato kaitos politiką dažnai susiduriama su prieštara – ar lėšas reikia skirti klimato kaitai švelninti, ar prie jos prisitaikyti. Todėl Regionų komitetui kelia nerimą šie dalykai:

| — | pasiūlyme aiškiai minima, kad prisitaikymas yra vietos lygmens problema, tačiau neužsimenama, kad ir klimato kaitos švelninimas yra vietos lygmens problema, todėl laikui bėgant tai gali pakenkti veiksmingam švelninimo politikos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

—

pasiūlyme aiškiai minima, kad prisitaikymas yra vietos lygmens problema, tačiau neužsimenama, kad ir klimato kaitos švelninimas yra vietos lygmens problema, todėl laikui bėgant tai gali pakenkti veiksmingam švelninimo politikos įgyvendinimui;

| — | neaišku, kaip pasiūlyme valstybėms narėms iš tikrųjų išplečiama taikymo sritis. To reikia, jeigu nenorime, kad lėšos būtų iššvaistytos specialistams, kurie galiausiai pateiks daug pakeitimų šiam pasiūlymui; |
| --- | --- |

—

neaišku, kaip pasiūlyme valstybėms narėms iš tikrųjų išplečiama taikymo sritis. To reikia, jeigu nenorime, kad lėšos būtų iššvaistytos specialistams, kurie galiausiai pateiks daug pakeitimų šiam pasiūlymui;

| — | regionams neskiriama nė 30 proc. pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus. To reikia norint įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ numatytus atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |
| --- | --- |

—

regionams neskiriama nė 30 proc. pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus. To reikia norint įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ numatytus atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| — | administracinė, techninė ir finansinė papildomos stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų našta greičiausiai teks regionams, todėl jie turėtų būti proporcingi; |
| --- | --- |

—

administracinė, techninė ir finansinė papildomos stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų našta greičiausiai teks regionams, todėl jie turėtų būti proporcingi;

| — | reikėtų vengti bereikalingų duomenų rinkinių patobulinimų, jeigu jie trukdo įgyvendinti švelninimo ar prisitaikymo politiką. |
| --- | --- |

—

reikėtų vengti bereikalingų duomenų rinkinių patobulinimų, jeigu jie trukdo įgyvendinti švelninimo ar prisitaikymo politiką.

2.3   Išlakų inventorius ir duomenys

Iš išlakų inventoriaus matyti, kiek išleidžiame išlakų. Inventoriaus tikslas – informuoti suinteresuotuosius asmenis apie dabartinę padėtį, kai vykdoma švelninimo politika.

Todėl:

| — | inventoriaus naudą labai išryškina trumpalaikiai, vidutinės trukmės ir ilgalaikiai anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planai; |
| --- | --- |

—

inventoriaus naudą labai išryškina trumpalaikiai, vidutinės trukmės ir ilgalaikiai anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planai;

| — | duomenys apie išlakas, kurie bus renkami priėmus pasiūlymą, yra labai svarbūs norint suprasti Europos Sąjungos, valstybių narių ir regionų strateginę kryptį, prioritetus ir veiksmus; |
| --- | --- |

—

duomenys apie išlakas, kurie bus renkami priėmus pasiūlymą, yra labai svarbūs norint suprasti Europos Sąjungos, valstybių narių ir regionų strateginę kryptį, prioritetus ir veiksmus;

| — | tačiau siekiant kuo didesnės naudos, duomenys turėtų būti teikiami kartu su pagrindiniais ekonominės ir socialinės veiklos rodikliais, kuriais paprastai naudojasi tie, kurie priima sprendimus. |
| --- | --- |

—

tačiau siekiant kuo didesnės naudos, duomenys turėtų būti teikiami kartu su pagrindiniais ekonominės ir socialinės veiklos rodikliais, kuriais paprastai naudojasi tie, kurie priima sprendimus.

Europos aplinkos agentūrai tenka svarbus vaidmuo kurti ir taikyti nuoseklias metodikas, taip pat padėti valstybėms narėms rengti inventorius.

| — | Už duomenų apie išlakas ir jų kokybę turėtų betarpiškai atsakyti Europos Sąjungos centrinė statistikos ir duomenų tarnyba. Tam reikalingas rimtas, skaidrus ir atskaitingumą užtikrinantis centralizuotas procesas, kad būtų galima patikrinti valstybių narių pateiktų duomenų ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planų tikslumą ir tikrumą. |
| --- | --- |

—

Už duomenų apie išlakas ir jų kokybę turėtų betarpiškai atsakyti Europos Sąjungos centrinė statistikos ir duomenų tarnyba. Tam reikalingas rimtas, skaidrus ir atskaitingumą užtikrinantis centralizuotas procesas, kad būtų galima patikrinti valstybių narių pateiktų duomenų ir anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planų tikslumą ir tikrumą.

| — | Visos valstybės narės turėtų pateikti duomenis apie bendrą šių išlakų kiekį nuo 1990 m.:






  — | valstybės narės išlakų (šaltiniai); |
| --- | --- | --- |

—

Visos valstybės narės turėtų pateikti duomenis apie bendrą šių išlakų kiekį nuo 1990 m.:

—

valstybės narės išlakų (šaltiniai);

| — | tų, kurias atsveria pasikeitusi žemės naudojimo paskirtis, ir |
| --- | --- |

—

tų, kurias atsveria pasikeitusi žemės naudojimo paskirtis, ir

| — | tų, kurios atsveriamos pagal Sprendimo 406/2009/EB 5 straipsnį. |
| --- | --- |

—

tų, kurios atsveriamos pagal Sprendimo 406/2009/EB 5 straipsnį.

Šie skaičiai labai svarbūs ir papildo besąlygišką 20 proc. tikslą ir siekį, kad temperatūra pasaulyje pakiltų mažiau kaip 2 °C.

2.4   Politikos įgyvendinimas

Regionų komitetas nori, kad anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planuose būtų aiškiai apibrėžtas, kiekybinis, teritorinis (regioninis) aspektas, nes:

| — | numačius teritorinį aspektą, lengviau prižiūrėti pažangą ir pateiktus rodiklius nei iš nacionaliniu lygmeniu pateiktos apibendrintos informacijos; |
| --- | --- |

—

numačius teritorinį aspektą, lengviau prižiūrėti pažangą ir pateiktus rodiklius nei iš nacionaliniu lygmeniu pateiktos apibendrintos informacijos;

| — | regionai yra arčiau piliečių nei valstybės narės, todėl gali visuomenę informuoti klimato klausimais, o tai ir yra vienas iš stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmo tikslų. |
| --- | --- |

—

regionai yra arčiau piliečių nei valstybės narės, todėl gali visuomenę informuoti klimato klausimais, o tai ir yra vienas iš stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmo tikslų.

Regionų valdžios institucijų žinios ir patirtis yra labai svarbios ir buvo panaudotos Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos konferencijose. Jas į klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos iniciatyvų kūrimą reikėtų įtraukti iš pat pradžių, kad būtų galima kuo optimaliau pasinaudoti jų patirtimi ir žiniomis sprendžiant su klimato kaitos poveikiu ir priežastimis susijusias problemas, kurias skaudžiausiai patiria vietos lygmuo.

| — | Europos Komisijai norėtume priminti Merų pakto, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI ir EUCO2 80/50 iniciatyvas, nes tai puikaus tarptautinio darbo, kurio imtasi regionų lygmeniu siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, pavyzdžiai. |
| --- | --- |

—

Europos Komisijai norėtume priminti Merų pakto, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI ir EUCO2 80/50 iniciatyvas, nes tai puikaus tarptautinio darbo, kurio imtasi regionų lygmeniu siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, pavyzdžiai.

| — | Tai dera su „regionine teisine baze“. |
| --- | --- |

—

Tai dera su „regionine teisine baze“.

| — | Tai labai aiškus politinis signalas šia kryptimi. |
| --- | --- |

—

Tai labai aiškus politinis signalas šia kryptimi.

| — | Nacionalinės priemonės, skirtos išlakoms mažinimui, valstybės narės regionams turės skirtingą poveikį ir tai reikėtų suprasti. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės priemonės, skirtos išlakoms mažinimui, valstybės narės regionams turės skirtingą poveikį ir tai reikėtų suprasti.

| — | Veiksmų reikia imtis kuo arčiau išlakų šaltinio, todėl jeigu bus teikiami duomenys, kuriuos bus galima panaudoti vietos lygmeniu, jais greičiausiai bus pasinaudota. |
| --- | --- |

—

Veiksmų reikia imtis kuo arčiau išlakų šaltinio, todėl jeigu bus teikiami duomenys, kuriuos bus galima panaudoti vietos lygmeniu, jais greičiausiai bus pasinaudota.

| — | Atsižvelgiant į Sutarties 191 ir 192 straipsnius, tokie veiksmai būtų proporcingi. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į Sutarties 191 ir 192 straipsnius, tokie veiksmai būtų proporcingi.

| — | Regionai išlakų kiekį mažins nevienodai. Tai priklausys nuo jų ekonomikos ir infrastruktūros. Išlakų kiekis bus mažinamas skirtingai ne tik atskiruose valstybių narių, bet ir apskritai Europos regionuose. |
| --- | --- |

—

Regionai išlakų kiekį mažins nevienodai. Tai priklausys nuo jų ekonomikos ir infrastruktūros. Išlakų kiekis bus mažinamas skirtingai ne tik atskiruose valstybių narių, bet ir apskritai Europos regionuose.

| — | Nors būtent šios valdžios institucijos įgyvendina politiką, valstybės narės ne visada su jomis konsultuojasi klimato klausimais. |
| --- | --- |

—

Nors būtent šios valdžios institucijos įgyvendina politiką, valstybės narės ne visada su jomis konsultuojasi klimato klausimais.

| — | Norint priimti klimato kaitos švelninimo iššūkį, nurodymų iš viršaus nuleisti nepavyks. |
| --- | --- |

—

Norint priimti klimato kaitos švelninimo iššūkį, nurodymų iš viršaus nuleisti nepavyks.

Be to, reikia pripažinti, kad regionų valdžios institucijos pagal decentralizuoto bendradarbiavimo programas besivystančioms šalims teikia techninę ir finansinę pagalbą.

2.5   Prisitaikymas

Šiuo metu prisitaikymo strategijos nėra privalomos, todėl privalomi reikalavimai teikti ataskaitas prisitaikymo srityje (16 straipsnis) gali atrodyti netinkami, tačiau tai nereiškia, kad to nereikėtų daryti.

Regionų komitetas dar kartą pareiškia, kad tokiuose organuose kaip naujasis Prisitaikymo komitetas reikėtų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų. Prašome skaityti 2010 m. Meksiko sutartį ir 2011 m. gruodžio mėn. Durbane pasirašytą Prisitaikymo chartiją.

2.6   Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planai ir prognozės. Skaidrumas ir duomenų savininkai

Nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms reikia, kad Europos Komisija ir (arba) Europos aplinkos agentūra numatytų įrankius, priemones, nurodymus ir gaires, kad:

| — | būtų galima kurti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus; |
| --- | --- |

—

būtų galima kurti anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus;

| — | būtų galima diegti stebėsenos mechanizmus; |
| --- | --- |

—

būtų galima diegti stebėsenos mechanizmus;

| — | būtų galima laiku ir nebrangiai gauti duomenis; |
| --- | --- |

—

būtų galima laiku ir nebrangiai gauti duomenis;

| — | duomenų ir jų rinkimo priemonių nepasidarytų per daug ir jos netektų savo vertės; |
| --- | --- |

—

duomenų ir jų rinkimo priemonių nepasidarytų per daug ir jos netektų savo vertės;

| — | skirtingi anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planai derėtų tarpusavyje; |
| --- | --- |

—

skirtingi anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planai derėtų tarpusavyje;

| — | pagerėtų duomenų kokybė, patikimumas ir tikrumas; |
| --- | --- |

—

pagerėtų duomenų kokybė, patikimumas ir tikrumas;

| — | būtų įvykdyti Kioto protokole, Kankuno susitarimuose ir Durbano sustiprintų veiksmų platformos reikalavimai. |
| --- | --- |

—

būtų įvykdyti Kioto protokole, Kankuno susitarimuose ir Durbano sustiprintų veiksmų platformos reikalavimai.

Prašome Europos aplinkos agentūros parengti bazinius ir skaidrius vietos ir regionų duomenų rinkinius, taip pat nacionalinius inventorius ir švelninimo statistinius duomenis, kuriuos būtų galima susirasti internetu, kurių būtų galima ieškoti pagal valstybes nares, regionus ir mažesnius administracinius vienetus ir pagal sektorius, kad būtų galima atlikti lyginamąją analizę, duomenis sunorminti ir kruopščiai patikrinti lyginant su socialiniais ir ekonominiais duomenimis.

2.7   Aviacijos išlakos ir į jūrą išleidžiami teršalai

Neaišku, ką norima pasakyti apie ataskaitas dėl civilinės aviacijos sektoriaus išlakų ir į jūrą išleidžiamų teršalų, ir todėl:

| — | Regionų komitetas supranta, kad taip yra dėl nesusipratimo, susijusio su „1.A.3.A civilinė aviacija“. Norima privačių (ne komercinių) orlaivių (t. y. daugiausia lengvi lėktuvai ir sraigtasparniai, paprastai kylantys iš mažų privačių aerodromų) išmetamą anglies dioksido kiekį prilyginti nuliui. Tai reikėtų pasakyti aiškiai; |
| --- | --- |

—

Regionų komitetas supranta, kad taip yra dėl nesusipratimo, susijusio su „1.A.3.A civilinė aviacija“. Norima privačių (ne komercinių) orlaivių (t. y. daugiausia lengvi lėktuvai ir sraigtasparniai, paprastai kylantys iš mažų privačių aerodromų) išmetamą anglies dioksido kiekį prilyginti nuliui. Tai reikėtų pasakyti aiškiai;

| — | į jūrą iš Europos uostais besinaudojančių jūrinių laivų išleidžiamiems teršalams nenumatyta jokia metodika, todėl pasiūlyme reikėtų aiškiai pasakyti, kad Europos Komisija laukia teisės akto ir po to parengs metodiką. |
| --- | --- |

—

į jūrą iš Europos uostais besinaudojančių jūrinių laivų išleidžiamiems teršalams nenumatyta jokia metodika, todėl pasiūlyme reikėtų aiškiai pasakyti, kad Europos Komisija laukia teisės akto ir po to parengs metodiką.

3.   Išvada

Regionų komitetui kelia susirūpinimą tai, kad pasiūlyme neatsižvelgiama į regionus. Apmaudu, kad šia galimybe nepasinaudota. Regionų komiteto nuomone, tai trukdys įgyvendinti švelninimo priemones. Regionų komitetas mano, kad pasiūlymas bus pažangesnis, jeigu jame labai aiškiai bus kalbama apie regionus. Komitetas palankiai vertina tai, kad pasiūlyme kalbama apie anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi planus.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

1 straipsnis – Dalykas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (e) | teikti ataskaitas apie jūrų transporto sektoriuje išmetamą CO2; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(e)

teikti ataskaitas apie jūrų transporto sektoriuje išmetamą CO2;

| (e) | ; |
| --- | --- |

(e)

;

| (f) | stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(f)

stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje;

| (f) | stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(f)

stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje;

| (g) | stebėti ir teikti ataskaitas apie valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių; |
| --- | --- |

(g)

stebėti ir teikti ataskaitas apie valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių;

| (g) | stebėti ir teikti ataskaitas apie valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių; |
| --- | --- |

(g)

stebėti ir teikti ataskaitas apie valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių;

| (h) | vertinti valstybių narių pažangą įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB; |
| --- | --- |

(h)

vertinti valstybių narių pažangą įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB;

| (h) | vertinti valstybių narių pažangą įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB; |
| --- | --- |

(h)

vertinti valstybių narių pažangą įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB;

| (i) | rinkti informaciją ir duomenis, kuriais būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(i)

rinkti informaciją ir duomenis, kuriais būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos klimato kaitos politiką;

| (i) | rinkti informaciją ir duomenis, kuriais būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(i)

rinkti informaciją ir duomenis, kuriais būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos klimato kaitos politiką;

Paaiškinimas

Jūrų transportui nenumatyta įdiegti išmetamų teršalų ataskaitų teikimo mechanizmo. Jeigu teisingai suprantame, mechanizmas bus numatytas, jeigu to bus reikalaujama pagal naujus teisės aktus.

Kadangi pasiūlymai daugeliu atvejų bus įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu, tai pasiūlyme reikėtų nurodyti kiek konkrečiau.

2   pakeitimas

2 straipsnis – Taikymo sritis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Regionų lygmenį reikia paminėti ne tik kalbant apie prisitaikymą prie klimato kaitos, bet ir apie klimato kaitos švelninimo veiksmus.

3   pakeitimas

3 straipsnis – Apibrėžtys

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (13)   nacionalinė politikos, priemonių ir prognozių sistema– valstybėje narėje nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje; | (13)   nacionalinė politikos, priemonių ir prognozių sistema– valstybėje narėje nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes , kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(13)   nacionalinė politikos, priemonių ir prognozių sistema– valstybėje narėje nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje;

(13)   nacionalinė politikos, priemonių ir prognozių sistema– valstybėje narėje nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes , kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje;

Paaiškinimas

Visose valstybėse narėse politika, priemonės ir prognozės turėtų būti panašios.

4   pakeitimas

4 straipsnis – Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos vystymosi strategijos

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės savo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą. | 2.   Valstybės narės savo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą. |
| 3.   Komisija ir valstybės narės nedelsdamos paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir jų naujinius. | 3.   Komisija ir valstybės narės nedelsdamos paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir jų naujinius. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Valstybės narės savo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą.

2.   Valstybės narės savo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą.

3.   Komisija ir valstybės narės nedelsdamos paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir jų naujinius.

3.   Komisija ir valstybės narės nedelsdamos paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir jų naujinius.

Paaiškinimas

Šiuose planuose reikia pabrėžti teritorinį aspektą, norint parodyti, kad planai yra gerai apgalvoti ir kad padėtis gerai suprasta. To reikia iš dalies todėl, kad neįtraukus vietinio aspekto, bus sunku planus įgyvendinti vietos lygmeniu.

Analizuojant politiką ir siekiant skaidrumo, labai svarbu suprasti, kokiais skaičiavimais remtasi rengiant anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir prognozes.

5   pakeitimas

5 straipsnis – Nacionalinių inventorių sistemos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą, palyginamumą ir išsamumą. | 1.   Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą, palyginamumą ir išsamumą. |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis: | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis: |
| (a) | su veiklos rūšimis ir įrenginiais susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateiktiems duomenims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą, palyginamumą ir išsamumą.

1.   Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą, palyginamumą ir išsamumą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis:

2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis:

(a)

su veiklos rūšimis ir įrenginiais susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateiktiems duomenims;

| (a) | su veiklos rūšimis ir įrenginiais susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateiktiems duomenims; |
| --- | --- |

(a)

su veiklos rūšimis ir įrenginiais susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateiktiems duomenims;

| (b) | duomenimis, surinktais fluorintų dujų išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; |
| --- | --- |

(b)

duomenimis, surinktais fluorintų dujų išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius;

| (b) | duomenimis, surinktais fluorintų dujų išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; |
| --- | --- |

(b)

duomenimis, surinktais fluorintų dujų išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius;

| (c) | teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; |
| --- | --- |

(c)

teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius;

| (c) | teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; |
| --- | --- |

(c)

teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius;

| (d) | duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008.

| (d) | duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos ir jų nacionalinio inventoriaus sistema toms institucijoms suteiktų galimybę:

3.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos ir jų nacionalinio inventoriaus sistema toms institucijoms suteiktų galimybę:

| (a) | naudotis ataskaitų teikimo sistemomis, nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų dujų kiekio skaičiavimą; |
| --- | --- |

(a)

naudotis ataskaitų teikimo sistemomis, nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų dujų kiekio skaičiavimą;

| (a) | naudotis ataskaitų teikimo sistemomis, nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų dujų kiekio skaičiavimą; |
| --- | --- |

(a)

naudotis ataskaitų teikimo sistemomis, nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų dujų kiekio skaičiavimą;

| (b) | atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose. |
| --- | --- |

(b)

atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose.

| (b) | atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose. |
| --- | --- |

(b)

atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose.

Paaiškinimas

Priemonių, skirtų sumažinti išmetamų dujų kiekį ir jų rezultatus atspindėti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose, tinkamas nustatymas ir taikymas yra glaudžiai susiję su žiniomis apie informacijos šaltinius, metodologinius modelius ir koncepcijas, apskaičiavimus, prielaidas ir kt. Kai kurie pasklidieji taršos šaltiniai ir absorbentai priklauso regionų valdžios institucijų kompetencijos sričiai. Todėl manome, kad yra tikslinga, kad šios institucijos būtų informuotos ir dalyvautų nacionalinių inventorių sistemoje, siekiant tobulinti ir priderinti ne tik nacionalinį inventorių, bet ir regionų lygmeniu siūlomą poveikio švelninimo politiką.

6   pakeitimas

6 straipsnis – Sąjungos inventoriaus sistema

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (c) | metinė ekspertų atliekama valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(c)

metinė ekspertų atliekama valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūra.

| (c) | metinė ekspertų atliekama valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūra. |
| --- | --- |

(c)

metinė ekspertų atliekama valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūra.

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Valstybių narių inventorius turėtų peržiūrėti nepriklausomi ekspertai iš nekomercinės kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos, kuri tais metais nedalyvavo rengiant nacionalinį inventorių. Geriausia būtų, jeigu tai būtų vienas iš Europos aplinkos agentūros organų. Europos Komisija taip pat turėtų įvertinti jo poveikį išlakoms pagal jos politiką ir programas, kad galėtų nustatyti, ar jis daro teigiamą, ar neigiamą poveikį.

7   pakeitimas

7 straipsnis – Šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (a) | X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2) išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas lygus nuliui; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(a)

X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2) išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas lygus nuliui;

| (a) | X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2) išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas lygus nuliui; |
| --- | --- |

(a)

X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2) išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas lygus nuliui;

Paaiškinimas

Kategorija 1.A.3.A apima išlakas iš orlaivių, kurie valstybėse narėse kyla arba leidžiasi, įskaitant kreiseriniu greičiu vykdomo skrydžio dalį. Greitu laiku įtraukti lengvus orlaivius, kylančius iš privačių aerodromų, gali būti sunku. Tačiau tais atvejais, kai būtų naudojamasi komerciniais aerodromais, lengvų orlaivių naudojamų degalų išlakos greičiausiai būtų priskirtos prie bunkerinio kuro išlakų (tai būtų nenuoseklu).

8   pakeitimas

13 straipsnis – Nacionalinės politikos, priemonių ir prognozių sistemos

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jomis siekiama užtikrinti, kad informacija apie politiką ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant informaciją apie duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą, kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri, tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami. | 2.   Jomis užtikrin, kad informacija apie politiką ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą, kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri, tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Jomis siekiama užtikrinti, kad informacija apie politiką ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant informaciją apie duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą, kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri, tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami.

2.   Jomis užtikrin, kad informacija apie politiką ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą, kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri, tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami.

Paaiškinimas

Turėtų būti suteikta galimybė palyginti skirtingų valstybių narių anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamus vystymosi planus. Taip pat turėtų būti galima palyginti, kokį poveikį išlakos daro įvairiems sektoriams įvairiose Europos dalyse. Todėl duomenys turėtų būti prieinami, kad būtų galima atlikti gilesnę analizę ir pasitikėti strategijomis.

9   pakeitimas

14 straipsnis – Ataskaitų apie politiką ir priemones teikimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   ... | 1.   ... |
| (c) | informaciją apie nacionalinę politiką bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse, įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi apimti: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   ...

1.   ...

(c)

informaciją apie nacionalinę politiką bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse, įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi apimti:

| (c) | informaciją apie nacionalinę politiką bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse , įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi apimti: |
| --- | --- |

(c)

informaciją apie nacionalinę politiką bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse , įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi apimti:

...

...

2.   Valstybės narės elektroniniu būdu visuomenei teikia informaciją apie nacionalinės politikos ir priemonių išlaidų ir poveikio vertinimą ir apie įgyvendinimą Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių arba tobulinamas kaupimas atskirose terpėse, kartu pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis pagrindžiamas vertinimas. Teikiant šią informaciją pateikiami taikytų modelių ir metodologinių principų aprašai, apibrėžtys ir pamatinės prielaidos.

2.   Valstybės narės elektroniniu būdu visuomenei teikia informaciją apie nacionalinės politikos ir priemonių išlaidų ir poveikio vertinimą ir apie įgyvendinimą Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių arba tobulinamas kaupimas atskirose terpėse, kartu pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis pagrindžiamas vertinimas. Teikiant šią informaciją pateikiami taikytų modelių ir metodologinių principų aprašai, apibrėžtys ir pamatinės prielaidos.

Paaiškinimas

Reikia aiškiai įvardyti ir regionus.

Reikia ne tik kokybinių paaiškinimų, bet ir skaičiavimų.

10   pakeitimas

15 straipsnis – Prognozių teikimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal dujų rūšį ir sektorius. | 1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal dujų rūšį ir sektorius . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal dujų rūšį ir sektorius.

1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal dujų rūšį ir sektorius .

Paaiškinimas

Reikia aiškiai įvardyti ir regionus.

11   pakeitimas

25 straipsnis – Europos aplinkos agentūros vaidmuo

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ... | ... |
| (d) | rengti metinę ekspertų atliekamą peržiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

...

...

(d)

rengti metinę ekspertų atliekamą peržiūrą;

| (d) | rengti metinę ekspertų atliekamą peržiūrą; |
| --- | --- |

(d)

rengti metinę ekspertų atliekamą peržiūrą;

...

...

| (h) | rengti valstybių narių nepateiktų duomenų apie prognozes įverčius; |
| --- | --- |

(h)

rengti valstybių narių nepateiktų duomenų apie prognozes įverčius;

| (h) | rengti valstybių narių nepateiktų duomenų apie prognozes įverčius; |
| --- | --- |

(h)

rengti valstybių narių nepateiktų duomenų apie prognozes įverčius;

...

...

| (j) | skleisti pagal šį reglamentą surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms, tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos. |
| --- | --- |

(j)

skleisti pagal šį reglamentą surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms, tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos.

| (j) | skleisti pagal šį reglamentą surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms, tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

(j)

skleisti pagal šį reglamentą surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms, tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos;

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Europos aplinkos agentūra turi padėti valstybėms narėms vykdyti jų politiką. Tai reiškia, kad jos turėtų teikti žinias ir patarti, kokia galima išlakų trajektorija. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracija atmosferoje ir temperatūros kilimas ateityje priklauso nuo bendro išlakų kiekio. Europoje fiksuojamos išlakos neatspindi visų dėl Europos veiklos pasaulyje išmetamų teršalų kiekio. Todėl reikia aiškiai numatyti su vartojimu susijusių išlakų vertinimą.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/61

---

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE)

2012/C 277/08

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, Regionų komitetas džiaugtųsi, jei programos biudžetas būtų dar labiau padidintas, bet kartu pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, Regionų komitetas džiaugtųsi, jei programos biudžetas būtų dar labiau padidintas, bet kartu pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos;

| — | pritaria naujam „integruotųjų projektų“ modeliui, tačiau prašo suinteresuotiesiems subjektams sudaryti daugiau galimybių pasinaudoti integruotaisiais projektais ir juose dalyvauti; mano, kad į prioritetines integruotųjų projektų sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą ir kad reikia įdiegti tinkamus mechanizmus, kuriais programa LIFE būtų derinama su kitų ES fondų, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, programomis bei „Natura 2000“ finansuoti skirta prioritetinių veiksmų programa; |
| --- | --- |

—

pritaria naujam „integruotųjų projektų“ modeliui, tačiau prašo suinteresuotiesiems subjektams sudaryti daugiau galimybių pasinaudoti integruotaisiais projektais ir juose dalyvauti; mano, kad į prioritetines integruotųjų projektų sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą ir kad reikia įdiegti tinkamus mechanizmus, kuriais programa LIFE būtų derinama su kitų ES fondų, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, programomis bei „Natura 2000“ finansuoti skirta prioritetinių veiksmų programa;

| — | mano, kad sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymus ir siūlo PVM pripažinti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kai paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negali susigrąžinti; |
| --- | --- |

—

mano, kad sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymus ir siūlo PVM pripažinti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kai paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negali susigrąžinti;

| — | rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad bus galima įrodyti ir patvirtinti dokumentais, kad minėti darbuotojai yra oficialiai paskirti visą darbo dieną ar dalį darbo dienos dirbti projekte; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad bus galima įrodyti ir patvirtinti dokumentais, kad minėti darbuotojai yra oficialiai paskirti visą darbo dieną ar dalį darbo dienos dirbti projekte;

| — | siūlo viršutinę bendro finansavimo normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (apibrėžtiems Struktūrinių fondų reglamente) ir atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

—

siūlo viršutinę bendro finansavimo normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (apibrėžtiems Struktūrinių fondų reglamente) ir atokiausiems regionams;

| — | prašo, kad LIFE programoje taip pat galėtų dalyvauti ir ES užjūrio šalys bei teritorijos, kurioms taikomas užjūrio asociacijos sprendimas (Tarybos sprendimas 2001/822/EB) ir kurios yra atsakingos už didelę ES biologinės įvairovės dalį. |
| --- | --- |

—

prašo, kad LIFE programoje taip pat galėtų dalyvauti ir ES užjūrio šalys bei teritorijos, kurioms taikomas užjūrio asociacijos sprendimas (Tarybos sprendimas 2001/822/EB) ir kurios yra atsakingos už didelę ES biologinės įvairovės dalį.

| Pranešėja | Kay TWITCHEN (UK / nepriklausoma), Esekso grafystės tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo
  COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD |

Pranešėja

Kay TWITCHEN (UK / nepriklausoma), Esekso grafystės tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo

COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

A.   
  Bendros pastabos

| 1. | pakartoja savo nuomonę, kad LIFE programa yra svarbus instrumentas, padedantis finansuoti vietos ir regionų aplinkos apsaugos priemones ir projektus, sukuriančius Europos pridėtinę vertę, ir sutelkti vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas. Ši programa taip pat padėjo kurti partnerystes, taigi stiprinti bendradarbiavimo struktūras ir palengvinti patirties ir informacijos mainus vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

1.

pakartoja savo nuomonę, kad LIFE programa yra svarbus instrumentas, padedantis finansuoti vietos ir regionų aplinkos apsaugos priemones ir projektus, sukuriančius Europos pridėtinę vertę, ir sutelkti vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas. Ši programa taip pat padėjo kurti partnerystes, taigi stiprinti bendradarbiavimo struktūras ir palengvinti patirties ir informacijos mainus vietos ir regionų lygiu;

| 2. | džiaugiasi, kad LIFE programą ketinama tęsti ir naujuoju finansavimo laikotarpiu. Komitetas mano, kad programa užtikrins veiksmingesnes intervencines priemones, koordinuodama ES ir nacionalinę veiklą sukurs sinergiją ir padidins aplinkos ir klimato politikos matomumą; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad LIFE programą ketinama tęsti ir naujuoju finansavimo laikotarpiu. Komitetas mano, kad programa užtikrins veiksmingesnes intervencines priemones, koordinuodama ES ir nacionalinę veiklą sukurs sinergiją ir padidins aplinkos ir klimato politikos matomumą;

| 3. | remia Komisijos požiūrį, kad aplinkos ir klimato politika turėtų būti neatsiejama daugelio ES politikos sričių dalis. Tačiau svarbiausiomis Sąjungos finansavimo priemonėmis visi konkretūs aplinkos ir klimato poreikiai nepatenkinami, taigi vis dar reikia atskiros aplinkos ir klimato politikos programos, kuri būtų grindžiama Reglamento (EB) Nr. 614/2007 dėl LIFE+ įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu laimėjimais. Todėl finansuodama aplinkos ir klimato projektus, kurie negali būti finansuojami iš kitų šaltinių, ši programa papildo visam ES biudžetui taikomą aplinkos ir klimato tikslų „įtraukimo“ (angl. mainstreaming) metodą; |
| --- | --- |

3.

remia Komisijos požiūrį, kad aplinkos ir klimato politika turėtų būti neatsiejama daugelio ES politikos sričių dalis. Tačiau svarbiausiomis Sąjungos finansavimo priemonėmis visi konkretūs aplinkos ir klimato poreikiai nepatenkinami, taigi vis dar reikia atskiros aplinkos ir klimato politikos programos, kuri būtų grindžiama Reglamento (EB) Nr. 614/2007 dėl LIFE+ įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu laimėjimais. Todėl finansuodama aplinkos ir klimato projektus, kurie negali būti finansuojami iš kitų šaltinių, ši programa papildo visam ES biudžetui taikomą aplinkos ir klimato tikslų „įtraukimo“ (angl. mainstreaming) metodą;

| 4. | pažymi, kad įvertinus dabartinę LIFE programą paaiškėjo, kad jos poveikis yra nedidelis, nes jai trūksta strateginio tikslo. Todėl pagal naująją programą bus taikomas lankstus principas „iš viršaus į apačią“ ir sukurti du atskiri aplinkos ir klimato politikos paprogramiai su aiškiai apibrėžtais prioritetais; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad įvertinus dabartinę LIFE programą paaiškėjo, kad jos poveikis yra nedidelis, nes jai trūksta strateginio tikslo. Todėl pagal naująją programą bus taikomas lankstus principas „iš viršaus į apačią“ ir sukurti du atskiri aplinkos ir klimato politikos paprogramiai su aiškiai apibrėžtais prioritetais;

| 5. | šiomis aplinkybėmis vis dėlto svarbu, kad programa užtikrintų pakankamą lankstumą. Prioritetų skirstymas pagal svarbą neturėtų sukurti didelių apribojimų ar pernelyg griežtų kriterijų. Kaip ir dabartinėje programoje, pagrindinė sąlyga turėtų būti siūlomų projektų kokybė; |
| --- | --- |

5.

šiomis aplinkybėmis vis dėlto svarbu, kad programa užtikrintų pakankamą lankstumą. Prioritetų skirstymas pagal svarbą neturėtų sukurti didelių apribojimų ar pernelyg griežtų kriterijų. Kaip ir dabartinėje programoje, pagrindinė sąlyga turėtų būti siūlomų projektų kokybė;

| 6. | mano, kad LIFE reglamente turi būti konkrečiai nurodyta, kad būtina siekti skirtingų sričių sinergijos, pavyzdžiui, užtikrinti, kad pagal programą LIFE finansuojami klimato projektai darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei, o pagal programą LIFE finansuojami aplinkos projektai nekenktų klimatui. Kadangi Komisija nurodė galimybes sukurti abiejų paprogramių sąveiką ir kad projektai gali būti naudingi siekiant daugelio tikslų, svarbu užtikrinti, kad tai būtų pasiekta; |
| --- | --- |

6.

mano, kad LIFE reglamente turi būti konkrečiai nurodyta, kad būtina siekti skirtingų sričių sinergijos, pavyzdžiui, užtikrinti, kad pagal programą LIFE finansuojami klimato projektai darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei, o pagal programą LIFE finansuojami aplinkos projektai nekenktų klimatui. Kadangi Komisija nurodė galimybes sukurti abiejų paprogramių sąveiką ir kad projektai gali būti naudingi siekiant daugelio tikslų, svarbu užtikrinti, kad tai būtų pasiekta;

| 7. | pakartoja savo raginimą (1) naująja LIFE programa toliau remti komunikacijos ir informavimo projektus, daugiau dėmesio skiriant informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, viešinimą. Todėl Komitetas pritaria siūlomai abiejų paprogramių prioritetinei „valdymo ir informavimo“ sričiai; |
| --- | --- |

7.

pakartoja savo raginimą (1) naująja LIFE programa toliau remti komunikacijos ir informavimo projektus, daugiau dėmesio skiriant informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, viešinimą. Todėl Komitetas pritaria siūlomai abiejų paprogramių prioritetinei „valdymo ir informavimo“ sričiai;

| 8. | palankiai vertina pasiūlymą, kad siekiant užtikrinti dviejų LIFE paprogramių nuoseklumą, jos bus vykdomos pagal vieną daugiametę darbo programą, vadovaujantis vienu bendrų taisyklių rinkiniu, skelbiant vieną bendrą kvietimą teikti paraiškas, kurios svarstomos drauge bendrame aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitete, ir pažymi, kad skirtingiems paprogramiams neturėtų būti taikomos skirtingos procedūros ir prioritetai; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina pasiūlymą, kad siekiant užtikrinti dviejų LIFE paprogramių nuoseklumą, jos bus vykdomos pagal vieną daugiametę darbo programą, vadovaujantis vienu bendrų taisyklių rinkiniu, skelbiant vieną bendrą kvietimą teikti paraiškas, kurios svarstomos drauge bendrame aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitete, ir pažymi, kad skirtingiems paprogramiams neturėtų būti taikomos skirtingos procedūros ir prioritetai;

| 9. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija, rengdama šį pasiūlymą, plačiai konsultavosi ir atsižvelgė į daugelį suinteresuotųjų subjektų ir RK pateiktų pastabų (2); |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija, rengdama šį pasiūlymą, plačiai konsultavosi ir atsižvelgė į daugelį suinteresuotųjų subjektų ir RK pateiktų pastabų (2);

B.   
  Rodikliai

| 10. | džiaugiasi, kad pasiūlymo 3 straipsnyje dėmesys sutelkiamas į rodiklių, padėsiančių įvertinti LIFE programos sėkmę, apibrėžimą; rekomenduoja juos papildyti dar vienu rodikliu, skirtu vertinti ir skatinti gerą kiekvieno LIFE projekto valdymą ir komunikaciją jį įgyvendinant. RK ragino užtikrinti, kad LIFE programa skatintų tikslinius, taigi ir veiksmingesnius, komunikacijos būdus ir gebėjimų stiprinimo veiklą įgyvendinant kiekvieną LIFE projektą; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad pasiūlymo 3 straipsnyje dėmesys sutelkiamas į rodiklių, padėsiančių įvertinti LIFE programos sėkmę, apibrėžimą; rekomenduoja juos papildyti dar vienu rodikliu, skirtu vertinti ir skatinti gerą kiekvieno LIFE projekto valdymą ir komunikaciją jį įgyvendinant. RK ragino užtikrinti, kad LIFE programa skatintų tikslinius, taigi ir veiksmingesnius, komunikacijos būdus ir gebėjimų stiprinimo veiklą įgyvendinant kiekvieną LIFE projektą;

C.   
  Aplinkos paprogramis („LIFE aplinka“)

Prioritetinė sritis „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“

| 11. | pažymi, kad į pasiūlymo 10 straipsnį neįtraukiamos privačiojo sektoriaus inovacijos, susijusios su pateikimu rinkai, nes ši sritis bus įtraukta į programą „Horizontas 2020“. Tai leis įgyvendinant programą LIFE daugiausia dėmesio skirti vietos ir regionų valdžios institucijų ekologinėms naujovėms ir sprendimų, kurie paprastai geriausiai įgyvendinami sudarant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, paieškai. Todėl RK palankiai vertina perėjimą prie viešojo sektoriaus inovacijų ir galimybę kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad į pasiūlymo 10 straipsnį neįtraukiamos privačiojo sektoriaus inovacijos, susijusios su pateikimu rinkai, nes ši sritis bus įtraukta į programą „Horizontas 2020“. Tai leis įgyvendinant programą LIFE daugiausia dėmesio skirti vietos ir regionų valdžios institucijų ekologinėms naujovėms ir sprendimų, kurie paprastai geriausiai įgyvendinami sudarant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, paieškai. Todėl RK palankiai vertina perėjimą prie viešojo sektoriaus inovacijų ir galimybę kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes;

Prioritetinė sritis „Biologinė įvairovė“

| 12. | palankiai vertina tai, kad, kaip ragino RK (3), pagal pasiūlymo 11 straipsnį leidžiama pakartotinė veikla su sąlyga, kad projektai remsis pavyzdinėmis procedūromis, kurios vėliau galėtų būti taikomos kituose regionuose, ir kad projektams bus taikomi stebėsenos ir rezultatų pateikimo plačiajai visuomenei standartai; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad, kaip ragino RK (3), pagal pasiūlymo 11 straipsnį leidžiama pakartotinė veikla su sąlyga, kad projektai remsis pavyzdinėmis procedūromis, kurios vėliau galėtų būti taikomos kituose regionuose, ir kad projektams bus taikomi stebėsenos ir rezultatų pateikimo plačiajai visuomenei standartai;

| 13. | mano, kad parama per integruotąsias prioritetines veiksmų programas (PVP) finansuoti Natura 2020 ateityje taps labai svarbia LIFE programos prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ dalimi. RK mano, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės institucinę struktūrą, kad regionų valdžios institucijos turėtų būti atsakingos už prioritetinių veiksmų programų rengimą, ir atsižvelgia į Europos Komisijos neseniai paskelbtas iniciatyvas dėl Natura 2000
   (4) finansavimo; |
| --- | --- |

13.

mano, kad parama per integruotąsias prioritetines veiksmų programas (PVP) finansuoti Natura 2020 ateityje taps labai svarbia LIFE programos prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ dalimi. RK mano, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės institucinę struktūrą, kad regionų valdžios institucijos turėtų būti atsakingos už prioritetinių veiksmų programų rengimą, ir atsižvelgia į Europos Komisijos neseniai paskelbtas iniciatyvas dėl Natura 2000
   (4) finansavimo;

Prioritetinė sritis „Aplinkos valdymas ir informavimas“

| 14. | ypač palankiai vertina tai, kad LIFE programos parama aplinkos valdymui sustiprinama šią sritį nustatant siūlomo reglamento prioritetine sritimi (12 straipsnis). RK mano, kad tai padidins galimų valdymo projektų matomumą ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos taps svarbiomis naudos gavėjomis šioje naujoje prioritetinėje srityje. RK primygtinai ragino, kad pagal LIFE programą būtų galima stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir kad daugiau dėmesio programoje būtų skiriama informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos ir kurie daro didelį poveikį ES lygmeniu, skatinimą (5); |
| --- | --- |

14.

ypač palankiai vertina tai, kad LIFE programos parama aplinkos valdymui sustiprinama šią sritį nustatant siūlomo reglamento prioritetine sritimi (12 straipsnis). RK mano, kad tai padidins galimų valdymo projektų matomumą ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos taps svarbiomis naudos gavėjomis šioje naujoje prioritetinėje srityje. RK primygtinai ragino, kad pagal LIFE programą būtų galima stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir kad daugiau dėmesio programoje būtų skiriama informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos ir kurie daro didelį poveikį ES lygmeniu, skatinimą (5);

| 15. | mano, kad remdama tinklus, mokymą ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais projektus, ši prioritetinė sritis turėtų skatinti, visų pirma šioje srityje aktyvią veiklą vykdančias vietos ir regionų valdžios institucijas, keistis ES aplinkosaugos teisės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo žiniomis; |
| --- | --- |

15.

mano, kad remdama tinklus, mokymą ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais projektus, ši prioritetinė sritis turėtų skatinti, visų pirma šioje srityje aktyvią veiklą vykdančias vietos ir regionų valdžios institucijas, keistis ES aplinkosaugos teisės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo žiniomis;

D.   
  Klimato politikos paprogramis („LIFE klimatas“)

| 16. | palankiai vertina naujai sukurtą paprogramį „Klimato politika“, kuris gali atlikti svarbų vaidmenį propaguojant mažo anglies dioksido kiekio užtikrinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir atsparumo klimato kaitai politiką ir investicijas. Komitetas tam pritaria atsižvelgdamas į tarptautinius ES įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Kioto protokolą ir į būsimą pasaulinį susitarimą klimato klausimais, kuris turi būti sudarytas iki 2015 m., taip pat į klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje, strategijoje „Europa 2020“ ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane nustatytus ES tikslus (6); |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina naujai sukurtą paprogramį „Klimato politika“, kuris gali atlikti svarbų vaidmenį propaguojant mažo anglies dioksido kiekio užtikrinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir atsparumo klimato kaitai politiką ir investicijas. Komitetas tam pritaria atsižvelgdamas į tarptautinius ES įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Kioto protokolą ir į būsimą pasaulinį susitarimą klimato klausimais, kuris turi būti sudarytas iki 2015 m., taip pat į klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje, strategijoje „Europa 2020“ ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane nustatytus ES tikslus (6);

| 17. | vis dėlto pažymi, kad siūlomas biudžetas yra gana maža bendro LIFE programos biudžeto dalis (25 proc.). Taigi galimybės pagal „LIFE klimatas“ iš esmės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį yra labai menkos. Todėl pagal šį paprogramį turėtų būti siekiama skatinti įvairialypę naudą aplinkai, pavyzdžiui, plėsti gamtos zonas, kurios yra gyvybiškai svarbios užtikrinant gerą oro kokybę ir kuriose esama didelės biologinės įvairovės (durpynų ir miškų) arba prisidėti prie žaliosios infrastruktūros kūrimo laikantis visapusiško požiūrio į biologinės įvairovės išsaugojimą ir klimato kaitos poveikio valdymą; |
| --- | --- |

17.

vis dėlto pažymi, kad siūlomas biudžetas yra gana maža bendro LIFE programos biudžeto dalis (25 proc.). Taigi galimybės pagal „LIFE klimatas“ iš esmės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį yra labai menkos. Todėl pagal šį paprogramį turėtų būti siekiama skatinti įvairialypę naudą aplinkai, pavyzdžiui, plėsti gamtos zonas, kurios yra gyvybiškai svarbios užtikrinant gerą oro kokybę ir kuriose esama didelės biologinės įvairovės (durpynų ir miškų) arba prisidėti prie žaliosios infrastruktūros kūrimo laikantis visapusiško požiūrio į biologinės įvairovės išsaugojimą ir klimato kaitos poveikio valdymą;

| 18. | palankiai vertina tai, kad integruotieji projektai iš esmės bus skirti padarinių švelninimo bei prisitaikymo strategijoms ir veiksmų planams įgyvendinti; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad integruotieji projektai iš esmės bus skirti padarinių švelninimo bei prisitaikymo strategijoms ir veiksmų planams įgyvendinti;

| 19. | pritaria prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ tikslams (16 straipsnis) ir mano, kad informuotumo klimato klausimais didinimas galėtų būti aiški užduotis RK; |
| --- | --- |

19.

pritaria prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ tikslams (16 straipsnis) ir mano, kad informuotumo klimato klausimais didinimas galėtų būti aiški užduotis RK;

E.   
  Integruotieji projektai

| 20. | kaip nurodyta ankstesnėje Komiteto nuomonėje (7), pritaria pasiūlymui įvesti didelėje teritorijoje (visų pirma regioniniu, keleto regionų arba nacionaliniu mastu) įgyvendinamus ilgalaikius „integruotuosius projektus“, kaip priemonę strategiškai ir struktūruotoje sąveikoje su kitais ES fondais spręsti plataus spektro klausimus. LIFE projektai ir toliau atliks svarbų katalizatoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

kaip nurodyta ankstesnėje Komiteto nuomonėje (7), pritaria pasiūlymui įvesti didelėje teritorijoje (visų pirma regioniniu, keleto regionų arba nacionaliniu mastu) įgyvendinamus ilgalaikius „integruotuosius projektus“, kaip priemonę strategiškai ir struktūruotoje sąveikoje su kitais ES fondais spręsti plataus spektro klausimus. LIFE projektai ir toliau atliks svarbų katalizatoriaus vaidmenį;

| 21. | mano, kad integruotieji projektai padės gerinti aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimą ir ją integruoti į kitas politikos sritis, vadovaujantis daugiapakopio valdymo principu, visų pirma užtikrinant koordinuotą kitų Sąjungos, nacionalinių ir privačiųjų lėšų sutelkimą aplinkos ar klimato tikslams pasiekti. Jie bus orientuojami į aplinkos ir klimato veiksmų planų ir strategijų įgyvendinimą didesnėje teritorijoje nei paprastai yra pagal programą LIFE+; |
| --- | --- |

21.

mano, kad integruotieji projektai padės gerinti aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimą ir ją integruoti į kitas politikos sritis, vadovaujantis daugiapakopio valdymo principu, visų pirma užtikrinant koordinuotą kitų Sąjungos, nacionalinių ir privačiųjų lėšų sutelkimą aplinkos ar klimato tikslams pasiekti. Jie bus orientuojami į aplinkos ir klimato veiksmų planų ir strategijų įgyvendinimą didesnėje teritorijoje nei paprastai yra pagal programą LIFE+;

| 22. | džiaugiasi, kad 18 straipsnyje (d punktas) pateiktas integruotųjų projektų prioritetinių sričių sąrašas didele dalimi atspindi ankstesnes RK rekomendacijas (vandentvarka, gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, tvarus išteklių naudojimas ir atliekų tvarkymas); vis dėlto mano, kad į prioritetines sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi, kad 18 straipsnyje (d punktas) pateiktas integruotųjų projektų prioritetinių sričių sąrašas didele dalimi atspindi ankstesnes RK rekomendacijas (vandentvarka, gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, tvarus išteklių naudojimas ir atliekų tvarkymas); vis dėlto mano, kad į prioritetines sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą;

| 23. | būgštauja, kad integruotuosius projektus gali būti sudėtinga rengti ir valdyti, visų pirma atsižvelgiant į terminų įvairovę, atrankos kriterijus, paraiškų teikimo procedūras ir formatą, valdymo sąlygas ir pranešimų teikimo procesą; tai gali ypač gąsdinti mažesnes vietos valdžios institucijas, todėl palankiai vertina pasiūlyme numatytą techninę pagalbą rengiant ir teikiant paraiškas dėl integruotųjų projektų; |
| --- | --- |

23.

būgštauja, kad integruotuosius projektus gali būti sudėtinga rengti ir valdyti, visų pirma atsižvelgiant į terminų įvairovę, atrankos kriterijus, paraiškų teikimo procedūras ir formatą, valdymo sąlygas ir pranešimų teikimo procesą; tai gali ypač gąsdinti mažesnes vietos valdžios institucijas, todėl palankiai vertina pasiūlyme numatytą techninę pagalbą rengiant ir teikiant paraiškas dėl integruotųjų projektų;

| 24. | ragina numatyti tinkamus LIFE koordinavimo su kitais ES fondais, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, ypač partnerystės sutartyse, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 14 straipsnyje, ir taikant siūlomą naują metodą „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ ir „Vietos plėtros strategijos“, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 28 ir 29 straipsniuose, visiems BSP fondams; |
| --- | --- |

24.

ragina numatyti tinkamus LIFE koordinavimo su kitais ES fondais, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, ypač partnerystės sutartyse, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 14 straipsnyje, ir taikant siūlomą naują metodą „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ ir „Vietos plėtros strategijos“, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 28 ir 29 straipsniuose, visiems BSP fondams;

| 25. | tikisi, kad į šią naują didesnės apimties LIFE projektų kategoriją bus įtraukta struktūra ir gairės individualiems LIFE ir kitokiems projektams rengti, taip pat parengtas planas, paaiškinantis, kaip galima sujungti kitas ES, nacionalines, regionų, vietos ir privačias lėšas siūlomai veiklai finansuoti. Tam tikrais atvejais projektai galėtų būti ilgesnės trukmės, kad būtų galima parengti ir įgyvendinti individualius tarpusavyje susijusius LIFE projektus; |
| --- | --- |

25.

tikisi, kad į šią naują didesnės apimties LIFE projektų kategoriją bus įtraukta struktūra ir gairės individualiems LIFE ir kitokiems projektams rengti, taip pat parengtas planas, paaiškinantis, kaip galima sujungti kitas ES, nacionalines, regionų, vietos ir privačias lėšas siūlomai veiklai finansuoti. Tam tikrais atvejais projektai galėtų būti ilgesnės trukmės, kad būtų galima parengti ir įgyvendinti individualius tarpusavyje susijusius LIFE projektus;

| 26. | kartu vertina tradicinius, mažesnės apimties projektus, kuriuos gali įgyvendinti mažesnės valdžios institucijos, ne visada galinčios rengti integruotąjį projektą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad naujojoje programoje jie bus išsaugoti ir prašo nesumažinti jiems skirtų bendrojo biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

26.

kartu vertina tradicinius, mažesnės apimties projektus, kuriuos gali įgyvendinti mažesnės valdžios institucijos, ne visada galinčios rengti integruotąjį projektą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad naujojoje programoje jie bus išsaugoti ir prašo nesumažinti jiems skirtų bendrojo biudžeto lėšų;

| 27. | pripažįsta, kad reikalingas apytikris geografinis pagrindas, tačiau mano, kad tai neturėtų būti svarbiausias veiksnys, galintis paskatinti lėšas iš esminių projektų nukreipti į kitus projektus, kad tiesiog būtų pasiekta teorinė nacionalinė kvota; palankiai vertina galimybę į šiuos projektus įtraukti šalis kaimynes; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad reikalingas apytikris geografinis pagrindas, tačiau mano, kad tai neturėtų būti svarbiausias veiksnys, galintis paskatinti lėšas iš esminių projektų nukreipti į kitus projektus, kad tiesiog būtų pasiekta teorinė nacionalinė kvota; palankiai vertina galimybę į šiuos projektus įtraukti šalis kaimynes;

| 28. | mano, kad turėtų būti labiau skatinamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas integruotuosiuose projektuose; |
| --- | --- |

28.

mano, kad turėtų būti labiau skatinamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas integruotuosiuose projektuose;

F.   
  Paprastinimas, programavimas ir deleguotieji aktai

| 29. | pripažįsta, kad Europos Komisija stengėsi atsakyti į ankstesnėje nuomonėje (8) pateiktus raginimus dėl didesnio administravimo supaprastinimo, taip pat dėl daugiamečio programavimo ir intensyvesnio IT priemonių naudojimo. Naudojant vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas galima sumažinti biurokratiją ir tai yra sveikintina. Tačiau Komitetas susirūpinęs, kad įsipareigojimas supaprastinti procedūras 26 konstatuojamojoje dalyje iš esmės išdėstomas tik kaip siekis plačiąja prasme; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad Europos Komisija stengėsi atsakyti į ankstesnėje nuomonėje (8) pateiktus raginimus dėl didesnio administravimo supaprastinimo, taip pat dėl daugiamečio programavimo ir intensyvesnio IT priemonių naudojimo. Naudojant vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas galima sumažinti biurokratiją ir tai yra sveikintina. Tačiau Komitetas susirūpinęs, kad įsipareigojimas supaprastinti procedūras 26 konstatuojamojoje dalyje iš esmės išdėstomas tik kaip siekis plačiąja prasme;

| 30. | tvirtai remia ketinimą pradėti taikyti „2 etapų“ integruotųjų projektų atrankos metodą, pagal kurį potencialūs pareiškėjai gali Komisijai išankstiniam patvirtinimui pateikti koncepcinį pranešimą, todėl konkurso dalyviai nesėkmingo pasiūlymo atveju išeikvotų mažiau išteklių. Tai taip pat atitinka RK rekomendaciją (9). Prašo Komisiją į darbo programų rengimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad šios galėtų dalyvauti praktinėje veikloje; |
| --- | --- |

30.

tvirtai remia ketinimą pradėti taikyti „2 etapų“ integruotųjų projektų atrankos metodą, pagal kurį potencialūs pareiškėjai gali Komisijai išankstiniam patvirtinimui pateikti koncepcinį pranešimą, todėl konkurso dalyviai nesėkmingo pasiūlymo atveju išeikvotų mažiau išteklių. Tai taip pat atitinka RK rekomendaciją (9). Prašo Komisiją į darbo programų rengimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad šios galėtų dalyvauti praktinėje veikloje;

| 31. | pritaria 24 straipsnyje siūlomoms daugiametėms darbo programoms, kurių trukmė būtų bent dveji metai; mano, kad šios daugiametės darbo programos gali padėti užtikrinti, kad LIFE programa strateginiu ir politiniu požiūriu labiau atitiktų ES prioritetus; |
| --- | --- |

31.

pritaria 24 straipsnyje siūlomoms daugiametėms darbo programoms, kurių trukmė būtų bent dveji metai; mano, kad šios daugiametės darbo programos gali padėti užtikrinti, kad LIFE programa strateginiu ir politiniu požiūriu labiau atitiktų ES prioritetus;

| 32. | tačiau nuogąstauja, kad 24 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė praėjus pusei laikotarpio persvarstyti daugiametes programas gavėjams gali sietis su nenuspėjamumu. Todėl persvarstant padaryti pakeitimai turėtų būti labai nedideli; |
| --- | --- |

32.

tačiau nuogąstauja, kad 24 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė praėjus pusei laikotarpio persvarstyti daugiametes programas gavėjams gali sietis su nenuspėjamumu. Todėl persvarstant padaryti pakeitimai turėtų būti labai nedideli;

| 33. | pripažįsta, kad įgyvendinant dabartinę programą nacionalinių informacijos centrų veiklos rezultatai buvo nevienodi ir tam tikrais atvejais dėl trūkumų nebuvo panaudoti nacionaliniai asignavimai (RK anksčiau ragino užtikrinti geresnį nacionalinių informacijos centrų darbuotojų mokymą (10)); |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad įgyvendinant dabartinę programą nacionalinių informacijos centrų veiklos rezultatai buvo nevienodi ir tam tikrais atvejais dėl trūkumų nebuvo panaudoti nacionaliniai asignavimai (RK anksčiau ragino užtikrinti geresnį nacionalinių informacijos centrų darbuotojų mokymą (10));

| 34. | primygtinai ragina užtikrinti, kad nagrinėjimo procedūra ir LIFE komiteto (29 straipsnis) veikla būtų skaidrios ir įtraukios; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina užtikrinti, kad nagrinėjimo procedūra ir LIFE komiteto (29 straipsnis) veikla būtų skaidrios ir įtraukios;

| 35. | pažymi, kad pasiūlymo projekte numatoma priimti deleguotuosius aktus dėl veiklos rodiklių, taikomų konkretiems teminiams prioritetams (3 straipsnis), kriterijaus „svarbus Sąjungai“ taikymo (19 straipsnio 1 dalis) ir dėl „geografinės pusiausvyros taikymo“ kriterijų integruotiesiems projektams (19 straipsnio 3 dalis). RK kritiškai vertino vis dažnesnį komiteto procedūros taikymą aplinkosaugos politikoje ir vietos bei regionų valdžios institucijų atžvilgiu pasigenda skaidrumo ES sprendimų priėmimo ir veiklos procese (11). Todėl Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai rengiant deleguotuosius teisės aktus atitinkamai pasikonsultuoti su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad pasiūlymo projekte numatoma priimti deleguotuosius aktus dėl veiklos rodiklių, taikomų konkretiems teminiams prioritetams (3 straipsnis), kriterijaus „svarbus Sąjungai“ taikymo (19 straipsnio 1 dalis) ir dėl „geografinės pusiausvyros taikymo“ kriterijų integruotiesiems projektams (19 straipsnio 3 dalis). RK kritiškai vertino vis dažnesnį komiteto procedūros taikymą aplinkosaugos politikoje ir vietos bei regionų valdžios institucijų atžvilgiu pasigenda skaidrumo ES sprendimų priėmimo ir veiklos procese (11). Todėl Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai rengiant deleguotuosius teisės aktus atitinkamai pasikonsultuoti su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

G.   
  Bendras finansavimas ir tinkamos finansuoti išlaidos

| 36. | pripažįsta, kad Europos Komisija įsiklausė į ankstesnėje nuomonėje (12) pateiktus raginimus didžiausią bendro finansavimo normą padidinti nuo esamos 50 proc. iki 70 proc. (integruotųjų ir parengiamųjų projektų atveju padidėja iki 80 proc.); |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad Europos Komisija įsiklausė į ankstesnėje nuomonėje (12) pateiktus raginimus didžiausią bendro finansavimo normą padidinti nuo esamos 50 proc. iki 70 proc. (integruotųjų ir parengiamųjų projektų atveju padidėja iki 80 proc.);

| 37. | siūlo viršutinę normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente (13)) ir atokiausiems regionams. Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

37.

siūlo viršutinę normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente (13)) ir atokiausiems regionams. Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą;

| 38. | apgailestauja, kad Europos Komisija neatsižvelgė į ankstesnėje nuomonėje (14) pateiktą raginimą sudaryti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms ir ateityje išlaidas savo nuolatiniams darbuotojams laikyti nuosavais ištekliais. Išlaidų nuolatiniams darbuotojams neįtraukimas gali turėti didelį neigiamą poveikį projektų kokybei ir galimybėms juos įgyvendinti, visų pirma mažesnių vyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų, kurioms ypač svarbu išlaikyti nuolatinius darbuotojus ir jų profesines žinias ir kurių darbuotojai dažnai tuo pačiu metu ne visą dieną dirba kelete projektų; |
| --- | --- |

38.

apgailestauja, kad Europos Komisija neatsižvelgė į ankstesnėje nuomonėje (14) pateiktą raginimą sudaryti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms ir ateityje išlaidas savo nuolatiniams darbuotojams laikyti nuosavais ištekliais. Išlaidų nuolatiniams darbuotojams neįtraukimas gali turėti didelį neigiamą poveikį projektų kokybei ir galimybėms juos įgyvendinti, visų pirma mažesnių vyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų, kurioms ypač svarbu išlaikyti nuolatinius darbuotojus ir jų profesines žinias ir kurių darbuotojai dažnai tuo pačiu metu ne visą dieną dirba kelete projektų;

| 39. | mano, kad tai ir sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kaip siūloma 20 straipsnyje, gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą; primena, kad pagal kitus ES fondus PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negalima susigrąžinti; |
| --- | --- |

39.

mano, kad tai ir sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kaip siūloma 20 straipsnyje, gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą; primena, kad pagal kitus ES fondus PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negalima susigrąžinti;

| 40. | tačiau atkreipia dėmesį į tyrimo išvadas, kurios rodo, kad daugumos projektų atveju Komisijos siūlomos daug didesnės bendro finansavimo normos kompensuos kai kuriuos pašalintus finansuoti tinkamus elementus; supranta, kad dėl darbuotojų darbo laiko kyla daug ginčų tarp Komisijos auditorių ir paramos gavėjų ir kad Komisija, kartais praėjus nemažai laiko po projekto įgyvendinimo, susigrąžina dideles sumas; |
| --- | --- |

40.

tačiau atkreipia dėmesį į tyrimo išvadas, kurios rodo, kad daugumos projektų atveju Komisijos siūlomos daug didesnės bendro finansavimo normos kompensuos kai kuriuos pašalintus finansuoti tinkamus elementus; supranta, kad dėl darbuotojų darbo laiko kyla daug ginčų tarp Komisijos auditorių ir paramos gavėjų ir kad Komisija, kartais praėjus nemažai laiko po projekto įgyvendinimo, susigrąžina dideles sumas;

| 41. | nepaisant to, rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad tai bus galima įrodyti ir bus patvirtinta dokumentais, kad minėti darbuotojai oficialiai dirba projekte; |
| --- | --- |

41.

nepaisant to, rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad tai bus galima įrodyti ir bus patvirtinta dokumentais, kad minėti darbuotojai oficialiai dirba projekte;

H.   
  Biudžetas

| 42. | pažymi, kad nors ir siūloma LIFE programos biudžetą padidinti nuo 2 100 mln. eurų iki 3 600 mln. eurų, o tai programai yra esminis padidinimas, tačiau tai tesudaro palyginti kuklius 0,3 proc. bendro ES biudžeto; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad nors ir siūloma LIFE programos biudžetą padidinti nuo 2 100 mln. eurų iki 3 600 mln. eurų, o tai programai yra esminis padidinimas, tačiau tai tesudaro palyginti kuklius 0,3 proc. bendro ES biudžeto;

| 43. | tačiau atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, RK džiaugtųsi, jei šis biudžetas būtų dar labiau padidintas; pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

43.

tačiau atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, RK džiaugtųsi, jei šis biudžetas būtų dar labiau padidintas; pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos;

| 44. | nors ir palankiai vertinamas siekis užtikrinti didesnį nuoseklumą su kitais finansavimo šaltiniais ir tarpusavio papildomumą, tačiau LIFE programos finansavimas šiems fondams (pavyzdžiui, struktūriniams fondams) neturėtų daryti poveikio; |
| --- | --- |

44.

nors ir palankiai vertinamas siekis užtikrinti didesnį nuoseklumą su kitais finansavimo šaltiniais ir tarpusavio papildomumą, tačiau LIFE programos finansavimas šiems fondams (pavyzdžiui, struktūriniams fondams) neturėtų daryti poveikio;

| 45. | džiaugiasi, kad atsižvelgiant į RK raginimą (15), 50 proc. aplinkos paprogramio lėšų planuojama skirti biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

45.

džiaugiasi, kad atsižvelgiant į RK raginimą (15), 50 proc. aplinkos paprogramio lėšų planuojama skirti biologinei įvairovei;

| 46. | pritaria naujai 17 straipsnio nuostatai, kad LIFE programa gali būti derinama su novatoriškais finansiniais instrumentais; mano, kad tai ypač svarbu prioritetinei sričiai „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“; pakartoja, kad šios priemonės turėtų būti naudojamos papildomai, o ne vietoj veiksmų dotacijų; |
| --- | --- |

46.

pritaria naujai 17 straipsnio nuostatai, kad LIFE programa gali būti derinama su novatoriškais finansiniais instrumentais; mano, kad tai ypač svarbu prioritetinei sričiai „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“; pakartoja, kad šios priemonės turėtų būti naudojamos papildomai, o ne vietoj veiksmų dotacijų;

I.   
  Subsidiarumas

| 47. | dar kartą patvirtina, kad aplinkos apsaugos politika yra sritis, kurioje Europos Sąjunga kompetencija dalijasi su valstybėmis narėmis. Todėl taikomas subsidiarumo principas. Vis dėlto Komitetas mano, kad atsižvelgiant į tai, kad siūlomas reglamentas iš esmės yra nuo 1992 m. gyvuojančios LIFE programos tęsinys, nebūtina išsamiai įvertinti, ar ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Subsidiarumo ir proporcingumo principai dar kartą patvirtinami reglamento projekto 34 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- |

47.

dar kartą patvirtina, kad aplinkos apsaugos politika yra sritis, kurioje Europos Sąjunga kompetencija dalijasi su valstybėmis narėmis. Todėl taikomas subsidiarumo principas. Vis dėlto Komitetas mano, kad atsižvelgiant į tai, kad siūlomas reglamentas iš esmės yra nuo 1992 m. gyvuojančios LIFE programos tęsinys, nebūtina išsamiai įvertinti, ar ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Subsidiarumo ir proporcingumo principai dar kartą patvirtinami reglamento projekto 34 konstatuojamojoje dalyje;

| 48. | Tačiau:






  a) | plačiai pritaria tam, kad programa ir ateityje būtų centralizuotai valdoma, tačiau reikės užtikrinti, kad tokių užduočių kaip projektų atranka ir stebėsena perdavimas vykdomajai įstaigai nesumažintų valstybių narių dalyvavimo programos įgyvendinime ir kad dėl tokio perdavimo nebūtų prarastos žinios ir ekspertai, reikalingi įvertinti LIFE paraiškas; |
| --- | --- | --- |

48.

Tačiau:

a)

plačiai pritaria tam, kad programa ir ateityje būtų centralizuotai valdoma, tačiau reikės užtikrinti, kad tokių užduočių kaip projektų atranka ir stebėsena perdavimas vykdomajai įstaigai nesumažintų valstybių narių dalyvavimo programos įgyvendinime ir kad dėl tokio perdavimo nebūtų prarastos žinios ir ekspertai, reikalingi įvertinti LIFE paraiškas;

| b) | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant ES aplinkosaugos teisės aktus ir klimato strategijas subnacionaliniu lygmeniu ir didinant visuomenės informuotumą apie inovacijas ir geriausią praktiką. |
| --- | --- |

b)

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant ES aplinkosaugos teisės aktus ir klimato strategijas subnacionaliniu lygmeniu ir didinant visuomenės informuotumą apie inovacijas ir geriausią praktiką.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė; | Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (16) (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė; |
| |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė;

Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (16) (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė;

Paaiškinimas

LIFE reglamente turėtų būti konkrečiai nurodyta, kad būtina siekti aplinkosaugos tikslų, visų pirma klimato politikos ir biologinės įvairovės, sinergijos. Svarbu pabrėžti miškų ekosistemų vaidmenį, nes jos gali prisidėti išsaugant biologinę įvairovę ir švelninant klimato kaitą, taip pat didinant anglies dioksido absorbavimo pajėgumus.

2   pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o ypatingais atvejais – 80 proc.; | siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o 85 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o ypatingais atvejais – 80 proc.;

siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o 85 proc.;

Paaiškinimas

Viršutinę normos ribą reikėtų padidinti iki 85 proc. ekonomiškai atsilikusiems arba pereinamojo laikotarpio regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente). Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės praradimą. Pagal pagrindinių ES fondų taisykles atokiausiems regionams paprastai taikoma 85 proc. bendro finansavimo norma, todėl būtina numatyti galimybę taikyti jiems tokią pačią bendro finansavimo normą ir pagal kitas Sąjungos programas, pavyzdžiui, LIFE. Be to, visoje Europos Sąjungoje atokiausi regionai labiausiai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo. Juose yra didžiausias skaičius į tinklą „Natura 2000“ įtrauktų ES svarbos vietų.

3   pakeitimas

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai; | kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais . Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai;

kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais . Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai;

Paaiškinimas

RK kritiškai vertino vis dažnesnį komiteto procedūros naudojimą aplinkosaugos politikoje ir vietos bei regionų valdžios institucijų atžvilgiu pasigenda skaidrumo ES sprendimų priėmimo ir veiklos procese.

4   pakeitimas

5 straipsnis. Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje LIFE

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Programoje LIFE gali dalyvauti: | Programoje LIFE gali dalyvauti: |
| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Programoje LIFE gali dalyvauti:

Programoje LIFE gali dalyvauti:

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys;

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys;

| b) | šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys; |
| --- | --- |

b)

šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys;

| b) | šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys; |
| --- | --- |

b)

šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika;

| d) | šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo. |
| --- | --- |

d)

šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo.

| d) | šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo |
| --- | --- |

d)

šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo

| | |
| --- | --- |

Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos.

Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos.

Paaiškinimas

21 ES užjūrio šalyje ir teritorijoje kartu su keturiais Prancūzijos atokiausiais regionais yra daugiau endeminių rūšių ir rūšių, kurioms kyla grėsmė išnykti, negu visose ES 27 valstybėse. Penki iš 34 pasaulinės biologinės įvairovės „karštųjų taškų“ yra ES užjūrio šalyse ir teritorijose. Salų ekosistemos užima tik 5 proc. pasaulio sausumos teritorijos, tačiau jose gyvena apie vienas trečdalis visų pasaulio rūšių, kurioms kyla grėsmė išnykti. Ši biologinė įvairovė yra palyginti neapsaugota, nes nėra taikomos paukščių ir buveinių direktyvos. Finansavimą saugojimo darbams finansuoti gauti sunku, nes šios atokios teritorijos pagal daugelį tarptautinių fondų yra netinkamos finansuoti (dėl asociacijos su ES). Lėšos projektams užjūrio šalyse ir teritorijose finansuoti gali būti paimtos iš keturių valstybių narių (Jungtinės Karalystės, Nyderlandų, Prancūzijos, Danijos), kuriose esama teritorijų, priskirtų prie užjūrio šalių ir teritorijų kategorijos, nacionalinių asignavimų, taigi tai bendram pagal LIFE programą skiriamam finansavimui poveikio neturėtų.

5   pakeitimas

8 straipsnis. Papildomumas, 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. ... (BSP reglamentas) 10 straipsnyje. | Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. ... () 10 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. ... (BSP reglamentas) 10 straipsnyje.

Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. ... () 10 straipsnyje.

Paaiškinimas

Kadangi strategiškai svarbu, kad LIFE prisidėtų prie Natura 2000 finansavimo, RK pageidauja, kad reglamente valstybių narių būtų prašoma koordinavimą užtikrinti taip pat sukuriant prioritetines veiksmų programas (PVP). Be to, sinergija gali būti sukurta koordinuojant LIFE integruotuosius projektus ir taikant siūlomą naują metodą „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ ir „Vietos plėtros strategijos“, kaip nurodyta Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 28 ir 29 straipsniuose, visiems BSP fondams.

Be to, BSP reglamento projekto formuluotės koreguojamos, kad atitiktų ankstesnes RK nuomones (CdR5/2012 rev.1)

6   pakeitimas

10 straipsnis. Prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai, b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais; | remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais;

remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais;

Paaiškinimas

Daugelyje regionų itin svarbu spręsti dirvožemio taršos problemą. Manoma, kad tai glaudžiai susiję su vandens apsaugos ir atliekų prevencija.

7   pakeitimas

14 straipsnis Prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: | Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: |
| a) | padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie:

Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie:

a)

padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus;

| a) | padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; |
| --- | --- |

a)

padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus;

| b) | gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

b)

gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai;

| b) | gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

b)

gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai;

| c) | padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu;

| c) | padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu;

| d) | prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

| d) | prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Būtina stebėti, kad klimato projektai nedarytų neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Priešingai, kadangi šios priemonės taikomos įgyvendinant LIFE programą, būtina stebėti, kad jos darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei. Būtina derinti dvi pagrindines LIFE programos kryptis.

8   pakeitimas

15 straipsnis Prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: | Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: |
| a) | prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie:

Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie:

a)

prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus;

| a) | prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; |
| --- | --- |

a)

prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus;

| b) | gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

b)

gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai;

| b) | gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

b)

gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai;

| c) | padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu;

| c) | padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu;

| d) | prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

| d) | prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Būtina stebėti, kad klimato projektai nedarytų neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Priešingai, kadangi šios priemonės taikomos įgyvendinant LIFE programą, būtina stebėti, kad jos darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei. Būtina derinti dvi pagrindines LIFE programos kryptis.

9   pakeitimas

18 straipsnis. Projektai, d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami:
  <...>






  d) | integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami:

<...>

d)

integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse;

Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami:

<...>

| d) | integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse; |
| --- | --- |

d)

integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse;

Paaiškinimas

Į prioritetines sritis reikėtų įtraukti jūros aplinką, dirvožemį ir triukšmo valdymą.

10   pakeitimas

19 straipsnis. Projektų tinkamumo kriterijai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (...) | (...) |
| 2.   Jei įmanoma, pagal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai. | 2.   agal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai. |
| 3.   Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, jei taikytina, įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas. | 3.   Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, , įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas. |
| Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų. | Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų. |
| 4.   Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams. | 4.   Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(...)

(...)

2.   Jei įmanoma, pagal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai.

2.   agal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai.

3.   Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, jei taikytina, įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas.

3.   Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, , įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas.

Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų.

Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų.

4.   Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams.

4.   Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams.

Paaiškinimas

Kur tik galima ir tiek, kiek įmanoma, reikėtų skatinti suinteresuotųjų subjektų galimybes dalyvauti ir jų dalyvavimą integruotuosiuose projektuose.

Nors programa turėtų būti įgyvendinama visoje ES, juolab, kad aplinkos apsaugos ir klimato klausimai dažnai būna tarpvalstybinio pobūdžio, „nacionalines kvotas“ nustatyti vis dėlto nėra tikslinga ir jų nereikėtų svarstyti, kol nepateikti konkretūs pasiūlymai.

Reikia stengtis išvengti, kad ateities daugiamečiai integruotieji projektai, kuriems bus skiriamas finansavimas, nesumažintų lėšų, skiriamų šiuo metu vykdomiems ir gerai pasiteisinusiems veiksmams. Tokius veiksmus lengviausiai įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios vis dėlto ne visuomet turi pakankamai lėšų integruotiesiems projektams, numatytiems Komisijos pasiūlyme, įgyvendinti. Būtų tikslinga, jei LIFE programos finansuojami projektai paskatintų aktyviau naudotis žaliaisiais viešaisiais pirkimais.

11   pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. | Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.

Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų

Paaiškinimas

Viršutinę normos ribą reikėtų padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems arba pereinamojo laikotarpio regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente). Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės praradimą. Pagal pagrindinių ES fondų taisykles atokiausiems regionams paprastai taikoma 85 proc. bendro finansavimo norma, todėl būtina numatyti galimybę taikyti jiems tokią pačią bendro finansavimo normą ir pagal kitas Sąjungos programas, pavyzdžiui, LIFE. Be to, visoje Europos Sąjungoje atokiausi regionai labiausiai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo. Juose yra didžiausias skaičius į tinklą „Natura 2000“ įtrauktų ES svarbos vietų.

12   pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 2 dalies 1 dalis dėl PVM

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM nelaikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis. | 18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM nelaikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis.

18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis

Paaiškinimas

| | |
| --- | --- |

RK mano, kad sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kaip siūloma 20 straipsnyje, gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą. Komitetas primena, kad pagal kitus ES fondus PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei gavėjai gali įrodyti, kad PVM negalima susigrąžinti.

13   pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 3 (nauja) dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

RK mano, kad sprendimas išlaidų darbuotojams nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą. Pateikiamoje formuluotėje atkuriamas tinkamumas finansuoti, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 614/2007 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +), kuris paskelbtas 2008 m. lapkričio 20 d. Oficialiajame leidinyje L309 (žr. 5 straipsnį).

Pirmąja pakeitimo dalimi siekiama užtikrinti, kad išlaidos algoms tikrai bus finansuojamos, o ne tik numatyti tokią galimybę, be tikslių finansavimo kriterijų. Be to, nerealistiška reikalauti, kad mažos administracijos ir mažos organizacijos samdytų papildomus darbuotojus šiems projektams, nes tai dažnai ribos galimybes juos įgyvendinti, juolab kad šiam darbui reikalingi aukštos kvalifikacijos specialistai. Todėl siūloma apriboti šią sąlygą nuoroda, kad darbuotojai turi būti paskirti projektui, finansuojamam pagal šią programą.

Reikia patikslinti, kad valstybės tarnautojai gali būti paskirti vykdyti projektą visą darbo dieną, siekiant užtikrinti, kad nebūtų jokios diskriminacijos, kai bus skaičiuojamos išlaidos, patiriamos dėl veiklos, kurią vykdo valstybės tarnautojai, realiai dirbantys su finansuojamais projektais. Anksčiau vykdytų LIFE programų patirtis rodo, kad valstybės tarnautojai dažnai turi dalyvauti vykdant projektus ne visą darbo dieną, nors jų indėlis labia svarbus. Todėl reikia pripažinti, kad šios išlaidos atitinka finansavimo reikalavimus.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 6/2011 fin (74 punktas).

1

(2)  Pranešimas „ES priemonės LIFE+ teritorinio poveikio vertinimas“. Parengė Regionų komiteto sekretoriatas, 2011 m. gegužės mėn.; CdR 6/2011 fin.

2

(3)  CdR 6/2011 fin (56 punktas).

3

(4)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas, SEC (2011) 1573 final.

4

(5)  Pranešimas „ES priemonės LIFE+ teritorinio poveikio vertinimas“. Parengė Regionų komiteto sekretoriatas, 2011 m. gegužės mėn.; CdR 6/2011 fin.

5

(6)  COM(2010) 2020 final ir COM(2011) 112 final.

6

(7)  CdR 6/2011 fin (6, 25, 65–69 punktai).

7

(8)  CdR 6/2011 fin (33 ir 37 punktai).

8

(9)  CdR 6/2011 fin (38 punktas).

9

(10)  CdR 6/2011 fin, (18 punktas).

10

(11)  CdR 25/2011 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

11

(12)  CdR 6/2011 fin, (35 punktas).

12

(13)  COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (15 punktas).

13

(14)  CdR 6/2011 fin, (34 punktas).

14

(15)  CdR 6/2011 fin (9 ir 14 punktai).

15

(16)  COM(2011) 112 final, 2011 3 8.

16

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/74 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/74

---

Regionų komiteto nuomonės projektas. Koncesijos sutarčių skyrimas

2012/C 277/09

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad šiuo metu koncesijas reglamentuojančias taisykles sudaro teismų praktika ir nacionaliniai teisės aktai. Kadangi kai kurios koncesijos gali daryti poveikį vidaus rinkai, taisykles reikėtų išdėstyti aiškiau ir skatinti jas vienodai aiškinti ir taikyti. Todėl Komitetas mano, kad būtų teisinga apsvarstyti galimybę parengti šios srities reglamentą, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad šiuo metu koncesijas reglamentuojančias taisykles sudaro teismų praktika ir nacionaliniai teisės aktai. Kadangi kai kurios koncesijos gali daryti poveikį vidaus rinkai, taisykles reikėtų išdėstyti aiškiau ir skatinti jas vienodai aiškinti ir taikyti. Todėl Komitetas mano, kad būtų teisinga apsvarstyti galimybę parengti šios srities reglamentą,

| — | todėl mano, jog svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Tokia pati nuostata taikoma ir veiklos finansavimui, kuris dažnai skiriamas su įpareigojimu grąžinti gautas sumas, jei jos panaudojamos ne pagal paskirtį, |
| --- | --- |

—

todėl mano, jog svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Tokia pati nuostata taikoma ir veiklos finansavimui, kuris dažnai skiriamas su įpareigojimu grąžinti gautas sumas, jei jos panaudojamos ne pagal paskirtį,

| — | rekomenduoja koncesijų sutarčių skyrimo tvarką išdėstyti dar aiškiau. Svarbu rasti pusiausvyrą: ir paaiškinti, pavyzdžiui, kokiu būdu skelbiama apie sutartį ir jos terminus, ir užtikrinti perkančiosios organizacijos galimybę laisvai pasirinkti norimus taikyti kriterijus. Kai nuostatos yra aiškios, jomis perkančiosios organizacijos gali remtis, užtikrinamas reikiamas vienodas jų taikymas valstybėse narėse. Tai, kad paliekama veiksmų laisvė, rodo, kad gerbiama perkančiųjų organizacijų kompetencija koncesijų srityje ir pripažįstamas valstybių narių savarankiškumas. Perkančiosioms organizacijoms turėtų būti suteiktos plačios galimybės pasirinkti socialiniais aspektais grindžiamus ir tvarius kriterijus, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja koncesijų sutarčių skyrimo tvarką išdėstyti dar aiškiau. Svarbu rasti pusiausvyrą: ir paaiškinti, pavyzdžiui, kokiu būdu skelbiama apie sutartį ir jos terminus, ir užtikrinti perkančiosios organizacijos galimybę laisvai pasirinkti norimus taikyti kriterijus. Kai nuostatos yra aiškios, jomis perkančiosios organizacijos gali remtis, užtikrinamas reikiamas vienodas jų taikymas valstybėse narėse. Tai, kad paliekama veiksmų laisvė, rodo, kad gerbiama perkančiųjų organizacijų kompetencija koncesijų srityje ir pripažįstamas valstybių narių savarankiškumas. Perkančiosioms organizacijoms turėtų būti suteiktos plačios galimybės pasirinkti socialiniais aspektais grindžiamus ir tvarius kriterijus,

| — | mano, kad šiame pasiūlyme reikia deramai laikytis subsidiarumo principo: vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, ar darbus atlikti arba paslaugas teikti patiems, ar patikėti trečiosioms šalims. Jeigu vietos ir regionų valdžios institucijos nusprendžia šiuos uždavinius patikėti vykdyti trečiajai šaliai, jos turi turėti galimybę laisvai pasirinkti tinkamą teisinę priemonę: išduoti licenciją, sudaryti viešąją sutartį ar suteikti koncesiją. |
| --- | --- |

—

mano, kad šiame pasiūlyme reikia deramai laikytis subsidiarumo principo: vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, ar darbus atlikti arba paslaugas teikti patiems, ar patikėti trečiosioms šalims. Jeigu vietos ir regionų valdžios institucijos nusprendžia šiuos uždavinius patikėti vykdyti trečiajai šaliai, jos turi turėti galimybę laisvai pasirinkti tinkamą teisinę priemonę: išduoti licenciją, sudaryti viešąją sutartį ar suteikti koncesiją.

| Pranešėjas | Henk KOOL (NL/ESP), Hagos miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo
  COM(2011) 897 final |

Pranešėjas

Henk KOOL (NL/ESP), Hagos miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl koncesijos sutarčių skyrimo

COM(2011) 897 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pažymi, kad nėra vieningos koncesijų teisės sistemos. Viešosios darbų koncesijos reglamentuojamos viešųjų pirkimų direktyvomis. Tačiau paslaugų koncesijoms ES viešųjų pirkimų direktyvos netaikomos. Jos vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo principus. Šie principai toliau plėtojami Europos Teisingumo Teismo praktikoje; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad nėra vieningos koncesijų teisės sistemos. Viešosios darbų koncesijos reglamentuojamos viešųjų pirkimų direktyvomis. Tačiau paslaugų koncesijoms ES viešųjų pirkimų direktyvos netaikomos. Jos vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo principus. Šie principai toliau plėtojami Europos Teisingumo Teismo praktikoje;

| 2. | pažymi, kad valstybės narės koncesijų skyrimo atvejais jau privalo laikytis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo principų (vienodų sąlygų, nediskriminavimo, skaidrumo ir proporcingumo). Pasiūlymu dėl koncesijų direktyvos siekiama darbų koncesijoms ir paslaugų koncesijoms taikomas taisykles sujungti į vieną teisės sistemą, kad šios koncesijos būtų skiriamos pagal vieną direktyvą ES lygmeniu. Europos Komisija, visų pirma atsižvelgdama į ekonominius uždavinius, kuriuos šiuo metu turi spręsti Europos Sąjunga, mano, kad labai svarbu toliau plėtoti vidaus rinką, jeigu pagal ES koncesijų taisykles perkančiosioms organizacijoms bus suteikta pakankama veiksmų laisvė joms įgyvendinti. Komisija mano, kad perkančiosios organizacijos galėtų užtikrinti, kad vienodos veiklos sąlygos būtų sudarytos ir MVĮ. Regionų komitetas mano, kad būtent dabartinė padėtis – kyla vos keletas ginčų, įgyvendinimas vyksta sparčiai ir lanksčiai – suteikia MVĮ puikias galimybes koncesijų skyrimo atvejais; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad valstybės narės koncesijų skyrimo atvejais jau privalo laikytis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo principų (vienodų sąlygų, nediskriminavimo, skaidrumo ir proporcingumo). Pasiūlymu dėl koncesijų direktyvos siekiama darbų koncesijoms ir paslaugų koncesijoms taikomas taisykles sujungti į vieną teisės sistemą, kad šios koncesijos būtų skiriamos pagal vieną direktyvą ES lygmeniu. Europos Komisija, visų pirma atsižvelgdama į ekonominius uždavinius, kuriuos šiuo metu turi spręsti Europos Sąjunga, mano, kad labai svarbu toliau plėtoti vidaus rinką, jeigu pagal ES koncesijų taisykles perkančiosioms organizacijoms bus suteikta pakankama veiksmų laisvė joms įgyvendinti. Komisija mano, kad perkančiosios organizacijos galėtų užtikrinti, kad vienodos veiklos sąlygos būtų sudarytos ir MVĮ. Regionų komitetas mano, kad būtent dabartinė padėtis – kyla vos keletas ginčų, įgyvendinimas vyksta sparčiai ir lanksčiai – suteikia MVĮ puikias galimybes koncesijų skyrimo atvejais;

| 3. | pažymi, kad teisinis pagrindas koncesijų teisės sistemai kurti įtvirtintas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 53 straipsnio 1 dalyje, 62 ir 114 straipsniuose. Šiuose straipsniuose išdėstytos nuostatos dėl vidaus rinkos veikimo. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad paslaugų koncesijos visuomet turėtų būti svarstomos kartu su visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis. Pasiūlyme dėl direktyvos nepakankamai atsižvelgiama į Lisabonos sutarties pakeitimus; todėl Komitetas ragina taikyti platesnes direktyvos išimtis šioms paslaugoms; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad teisinis pagrindas koncesijų teisės sistemai kurti įtvirtintas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 53 straipsnio 1 dalyje, 62 ir 114 straipsniuose. Šiuose straipsniuose išdėstytos nuostatos dėl vidaus rinkos veikimo. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad paslaugų koncesijos visuomet turėtų būti svarstomos kartu su visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis. Pasiūlyme dėl direktyvos nepakankamai atsižvelgiama į Lisabonos sutarties pakeitimus; todėl Komitetas ragina taikyti platesnes direktyvos išimtis šioms paslaugoms;

| 4. | mano, kad šiame pasiūlyme reikia deramai laikytis subsidiarumo principo: vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, ar darbus atlikti arba paslaugas teikti pateims, ar patikėti trečiosioms šalims. Jeigu vietos ir regionų valdžios institucijos nusprendžia šiuos uždavinius patikėti vykdyti trečiajai šaliai, jos turi turėti galimybę laisvai pasirinkti tinkamą teisinę priemonę: išduoti licenciją, sudaryti viešąją sutartį ar suteikti koncesiją; |
| --- | --- |

4.

mano, kad šiame pasiūlyme reikia deramai laikytis subsidiarumo principo: vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta laisvė nuspręsti, ar darbus atlikti arba paslaugas teikti pateims, ar patikėti trečiosioms šalims. Jeigu vietos ir regionų valdžios institucijos nusprendžia šiuos uždavinius patikėti vykdyti trečiajai šaliai, jos turi turėti galimybę laisvai pasirinkti tinkamą teisinę priemonę: išduoti licenciją, sudaryti viešąją sutartį ar suteikti koncesiją;

| 5. | pakartoja, kad koncesijos pagal savo pobūdį yra sudėtingesnės ir trunka ilgiau. Komitetas jau rekomendavo priimant taisykles dėl koncesijų sutarčių, užtikrinti, kad jos būtų lanksčios ir paprastos (CdR 21/2010), tačiau pasiūlyme dėl direktyvos taisyklių mastas ir skaičius yra pernelyg didelis ir teisinės dviprasmybės turi būti išaiškintos; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad koncesijos pagal savo pobūdį yra sudėtingesnės ir trunka ilgiau. Komitetas jau rekomendavo priimant taisykles dėl koncesijų sutarčių, užtikrinti, kad jos būtų lanksčios ir paprastos (CdR 21/2010), tačiau pasiūlyme dėl direktyvos taisyklių mastas ir skaičius yra pernelyg didelis ir teisinės dviprasmybės turi būti išaiškintos;

ATSIŽVELGDAMAS Į PIRMIAU IŠDĖSTYTAS NUOSTATAS, REGIONŲ KOMITETAS:

| 6. | mano, kad direktyvos 1 straipsnyje arba bent jau konstatuojamose dalyse turėtų būti aiškiai išdėstyta, kad užduočių ir kompetencijos perdavimas nuo vieno subjekto kitam nepriklauso šios direktyvos taikymo sričiai. Be to, neturėtų būti įtraukti tie sektoriai, kuriems jau taikomos ES teisės aktų nuostatos, skirtos konkretiems sektoriams, arba yra sąmoningai nereguliuojami ES teisės aktų leidėjo sprendimu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad direktyvos 1 straipsnyje arba bent jau konstatuojamose dalyse turėtų būti aiškiai išdėstyta, kad užduočių ir kompetencijos perdavimas nuo vieno subjekto kitam nepriklauso šios direktyvos taikymo sričiai. Be to, neturėtų būti įtraukti tie sektoriai, kuriems jau taikomos ES teisės aktų nuostatos, skirtos konkretiems sektoriams, arba yra sąmoningai nereguliuojami ES teisės aktų leidėjo sprendimu;

| 7. | pripažįsta, kad tam tikrą vertės ribą viršijančios koncesijos veikia vidaus rinką, todėl gali būti reglamentuojamos Europos Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad tam tikrą vertės ribą viršijančios koncesijos veikia vidaus rinką, todėl gali būti reglamentuojamos Europos Sąjungos teisės aktais;

| 8. | pažymi, kad šiuo metu koncesijas reglamentuojančias taisykles sudaro teismų praktika ir nacionaliniai teisės aktai. Kadangi kai kurios koncesijos gali daryti poveikį vidaus rinkai, taisykles reikėtų išdėstyti aiškiau ir skatinti jas vienodai aiškinti ir taikyti. Todėl Komitetas mano, kad būtų teisinga apsvarstyti galimybę parengti šios srities reglamentą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad šiuo metu koncesijas reglamentuojančias taisykles sudaro teismų praktika ir nacionaliniai teisės aktai. Kadangi kai kurios koncesijos gali daryti poveikį vidaus rinkai, taisykles reikėtų išdėstyti aiškiau ir skatinti jas vienodai aiškinti ir taikyti. Todėl Komitetas mano, kad būtų teisinga apsvarstyti galimybę parengti šios srities reglamentą;

| 9. | pažymi, kad koncesijos įvairiose valstybėse narėse įgyvendinamos labai skirtingai. Taip visų pirma yra dėl to, kad kiekviena valstybė narė šiai veiklai reglamentuoti arba leidimui jai duoti gali naudotis kitomis nacionalinėmis priemonėmis. Todėl gali būti, kad valstybės narės direktyvą taip pat įgyvendintų skirtingai, ir todėl Komisija turėtų labai aiškiai išaiškinti ir nurodyti, kokio tipo sutartys yra laikomos koncesijomis ir kokio tipo sutartiniai santykiai priklauso šios direktyvos taikymo sričiai; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad koncesijos įvairiose valstybėse narėse įgyvendinamos labai skirtingai. Taip visų pirma yra dėl to, kad kiekviena valstybė narė šiai veiklai reglamentuoti arba leidimui jai duoti gali naudotis kitomis nacionalinėmis priemonėmis. Todėl gali būti, kad valstybės narės direktyvą taip pat įgyvendintų skirtingai, ir todėl Komisija turėtų labai aiškiai išaiškinti ir nurodyti, kokio tipo sutartys yra laikomos koncesijomis ir kokio tipo sutartiniai santykiai priklauso šios direktyvos taikymo sričiai;

| 10. | todėl mano, jog svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Tokia pati nuostata taikoma ir veiklos finansavimui, kuris dažnai skiriamas su įpareigojimu grąžinti gautas sumas, jei jos panaudojamos ne pagal paskirtį; |
| --- | --- |

10.

todėl mano, jog svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Tokia pati nuostata taikoma ir veiklos finansavimui, kuris dažnai skiriamas su įpareigojimu grąžinti gautas sumas, jei jos panaudojamos ne pagal paskirtį;

| 11. | reiškia susirūpinimą, kad reikalavimas, jog norint taikyti tokias nacionalines priemones reikia organizuoti viešuosius pirkimus, pernelyg stipriai pažeidžia valstybių narių nacionalinį savarankiškumą. Todėl Komitetas palankiai vertina aiškinamajame memorandume išdėstytą Europos Komisijos nuomonę, kad tokios valdžios institucijų sutartys neturi būti laikomos koncesija, tačiau mano, kad tuo tikslu viename iš straipsnių reikia numatyti atskirą išimtį; |
| --- | --- |

11.

reiškia susirūpinimą, kad reikalavimas, jog norint taikyti tokias nacionalines priemones reikia organizuoti viešuosius pirkimus, pernelyg stipriai pažeidžia valstybių narių nacionalinį savarankiškumą. Todėl Komitetas palankiai vertina aiškinamajame memorandume išdėstytą Europos Komisijos nuomonę, kad tokios valdžios institucijų sutartys neturi būti laikomos koncesija, tačiau mano, kad tuo tikslu viename iš straipsnių reikia numatyti atskirą išimtį;

| 12. | mano, kad direktyva turėtų būti taikoma toms koncesijoms, kurios turi poveikio vidaus rinkai. Todėl koncesijos, kurios dėl savo nedidelės vertės vidaus rinkai poveikio nedaro, turėtų būti skiriamos tiesiogiai, be išankstinio skelbimo apie konkursą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad direktyva turėtų būti taikoma toms koncesijoms, kurios turi poveikio vidaus rinkai. Todėl koncesijos, kurios dėl savo nedidelės vertės vidaus rinkai poveikio nedaro, turėtų būti skiriamos tiesiogiai, be išankstinio skelbimo apie konkursą;

| 13. | mano, kad tokia diferencijacija yra labai svarbi MVĮ. Taip perkančiosios organizacijos galėtų vykdyti MVĮ palankią koncesijų politiką; |
| --- | --- |

13.

mano, kad tokia diferencijacija yra labai svarbi MVĮ. Taip perkančiosios organizacijos galėtų vykdyti MVĮ palankią koncesijų politiką;

| 14. | yra susirūpinęs dėl sudėtingo reglamentavimo. Perkančiųjų organizacijų nuomone, dabartinės viešųjų pirkimų direktyvos yra nepagrįstai sudėtingos. Baiminamasi, kad koncesijų direktyva bus sukurta taip pat labai sudėtinga tvarka. Komitetas mano, kad koncesijoms negalima taikyti tokios tvarkos, kokia sukurta Europos viešųjų pirkimų direktyvų normomis, todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad ir direktyva, ir visi paskesni Komisijos komunikatai būtų paprasti; |
| --- | --- |

14.

yra susirūpinęs dėl sudėtingo reglamentavimo. Perkančiųjų organizacijų nuomone, dabartinės viešųjų pirkimų direktyvos yra nepagrįstai sudėtingos. Baiminamasi, kad koncesijų direktyva bus sukurta taip pat labai sudėtinga tvarka. Komitetas mano, kad koncesijoms negalima taikyti tokios tvarkos, kokia sukurta Europos viešųjų pirkimų direktyvų normomis, todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad ir direktyva, ir visi paskesni Komisijos komunikatai būtų paprasti;

| 15. | rekomenduoja koncesijų sutarčių skyrimo tvarką išdėstyti dar aiškiau. Svarbu rasti pusiausvyrą: ir paaiškinti, pavyzdžiui, kokiu būdu skelbiama apie sutartį ir jos terminus, ir užtikrinti perkančiosios organizacijos galimybę laisvai pasirinkti norimus taikyti kriterijus. Kai nuostatos yra aiškios, jomis perkančiosios organizacijos gali remtis, užtikrinamas reikiamas vienodas jų taikymas valstybėse narėse. Tai, kad paliekama veiksmų laisvė, rodo, kad gerbiama perkančiųjų organizacijų kompetencija koncesijų srityje ir pripažįstamas valstybių narių savarankiškumas. Perkančiosioms organizacijoms turėtų būti suteiktos plačios galimybės pasirinkti socialiniais aspektais grindžiamus ir tvarius kriterijus. |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja koncesijų sutarčių skyrimo tvarką išdėstyti dar aiškiau. Svarbu rasti pusiausvyrą: ir paaiškinti, pavyzdžiui, kokiu būdu skelbiama apie sutartį ir jos terminus, ir užtikrinti perkančiosios organizacijos galimybę laisvai pasirinkti norimus taikyti kriterijus. Kai nuostatos yra aiškios, jomis perkančiosios organizacijos gali remtis, užtikrinamas reikiamas vienodas jų taikymas valstybėse narėse. Tai, kad paliekama veiksmų laisvė, rodo, kad gerbiama perkančiųjų organizacijų kompetencija koncesijų srityje ir pripažįstamas valstybių narių savarankiškumas. Perkančiosioms organizacijoms turėtų būti suteiktos plačios galimybės pasirinkti socialiniais aspektais grindžiamus ir tvarius kriterijus.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tam tikros koordinavimo nuostatos taip pat turėtų būti pradėtos taikyti suteikiant darbų ir paslaugų koncesijas vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, turint omenyje tai, kad nacionalinės institucijos gali turėti įtakos tuose sektoriuose veiklą vykdančių subjektų veikimui, ir atsižvelgiant į rinkų, kuriose jie vykdo veiklą, uždarumą dėl valstybių narių suteikiamų specialiųjų ar išimtinių teisių, susijusių su tinklų, naudojamų atitinkamoms paslaugoms teikti, aprūpinimu, užtikrinimu ar eksploatavimu; | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tam tikros koordinavimo nuostatos taip pat turėtų būti pradėtos taikyti suteikiant darbų ir paslaugų koncesijas vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, turint omenyje tai, kad nacionalinės institucijos gali turėti įtakos tuose sektoriuose veiklą vykdančių subjektų veikimui, ir atsižvelgiant į rinkų, kuriose jie vykdo veiklą, uždarumą dėl valstybių narių suteikiamų specialiųjų ar išimtinių teisių, susijusių su tinklų, naudojamų atitinkamoms paslaugoms teikti, aprūpinimu, užtikrinimu ar eksploatavimu;

Paaiškinimas

Šioms sritims jau taikomi konkretūs teisės aktai.

2   pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | koncesija yra siekiant piniginės naudos tarp vieno ar kelių ūkio subjektų ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta sutartis, kurios objektas – darbų ar paslaugų įgijimas, už tai paprastai atlyginant teise eksploatuoti darbus ar paslaugas, kurie yra sutarties dalykas. Tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs privalomi įpareigojimai, kurių vykdymas užtikrinamas teisiškai. Tačiau tam tikri valstybės aktai, tokie kaip leidimai ar licencijos, kuriais valstybė ar valdžios institucija nustato ekonominės veiklos vykdymo sąlygas, neturėtų būti laikomikoncesija. Tai taikoma ir tam tikriems susitarimams, kurių objektas – ūkio subjekto teisė eksploatuoti tam tikras viešąsias valdas ar išteklius, pavyzdžiui, žemės nuomos sutartims, ir kuriuose valstybė arba perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas nustato tik bendrąsias naudojimo sąlygas ir neįgyja konkrečių darbų ar paslaugų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6)

koncesija yra siekiant piniginės naudos tarp vieno ar kelių ūkio subjektų ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta sutartis, kurios objektas – darbų ar paslaugų įgijimas, už tai paprastai atlyginant teise eksploatuoti darbus ar paslaugas, kurie yra sutarties dalykas. Tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs privalomi įpareigojimai, kurių vykdymas užtikrinamas teisiškai. Tačiau tam tikri valstybės aktai, tokie kaip leidimai ar licencijos, kuriais valstybė ar valdžios institucija nustato ekonominės veiklos vykdymo sąlygas, neturėtų būti laikomikoncesija. Tai taikoma ir tam tikriems susitarimams, kurių objektas – ūkio subjekto teisė eksploatuoti tam tikras viešąsias valdas ar išteklius, pavyzdžiui, žemės nuomos sutartims, ir kuriuose valstybė arba perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas nustato tik bendrąsias naudojimo sąlygas ir neįgyja konkrečių darbų ar paslaugų;

| 6) | koncesija yra siekiant piniginės naudos tarp vieno ar kelių ūkio subjektų ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta sutartis, kurios objektas – darbų ar paslaugų įgijimas, už tai paprastai atlyginant teise eksploatuoti darbus ar paslaugas, kurie yra sutarties dalykas. , tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs vykdymas užtikrinamas teisiškai. Tačiau tam tikri valstybės aktai, tokie kaip leidimai ar licencijos, kuriais valstybė ar valdžios institucija nustato ekonominės veiklos vykdymo sąlygas , neturėtų būti laikomi koncesija. Tai taikoma ir tam tikriems susitarimams, kurių objektas – ūkio subjekto teisė eksploatuoti tam tikras viešąsias valdas ar išteklius, pavyzdžiui, žemės nuomos sutartims, ir kuriuose valstybė arba perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas nustato tik bendrąsias naudojimo sąlygas ir neįgyja konkrečių darbų ar paslaugų; |
| --- | --- |

6)

koncesija yra siekiant piniginės naudos tarp vieno ar kelių ūkio subjektų ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta sutartis, kurios objektas – darbų ar paslaugų įgijimas, už tai paprastai atlyginant teise eksploatuoti darbus ar paslaugas, kurie yra sutarties dalykas. , tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs vykdymas užtikrinamas teisiškai. Tačiau tam tikri valstybės aktai, tokie kaip leidimai ar licencijos, kuriais valstybė ar valdžios institucija nustato ekonominės veiklos vykdymo sąlygas , neturėtų būti laikomi koncesija. Tai taikoma ir tam tikriems susitarimams, kurių objektas – ūkio subjekto teisė eksploatuoti tam tikras viešąsias valdas ar išteklius, pavyzdžiui, žemės nuomos sutartims, ir kuriuose valstybė arba perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas nustato tik bendrąsias naudojimo sąlygas ir neįgyja konkrečių darbų ar paslaugų;

Paaiškinimas

Reikia paaiškinti, kuo skiriasi licencija, ribotos veiklos licencija, pagal kurią perkančioji organizacija suteikia leidimą vykdyti veiklą, ir koncesija.

Licencija suteikia galimybę tam tikrai veiklai taikyti tam tikrus reikalavimus. Tačiau licencija galima apriboti pačią veiklą. Tokios licencijos – tai veiklos arba ribotos veiklos licencijos. Jos dažniausiai naudojamos, kai veikla yra susijusi su viešąja tvarka, visuomenės sveikata ir (arba) sauga. Prie jų priskiriamos licencijos verstis prostitucija, užsiimti barų, restoranų ir kazino veikla.

Koncesijos sutarčiai yra būdingos kai kurios šio tipo veiklos licencijos savybės. Pagrindinis jų skirtumas yra tas, kad sudarant koncesijos sutartį, veiklos vykdymas perkančiajai organizacijai turi esminės svarbos. Todėl pagal koncesijos sutartį veiklos vykdymas užtikrinamas teisiškai. Jeigu veiklos, kuriai taikoma eksploatavimo teisė, vykdymas užtikrinamas teisiškai, tada galima laikyti, kad ji vykdoma „siekiant piniginės naudos“. Tas pats kriterijus taikomas viešųjų pirkimų apibrėžčiai.

Svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – veiklos ir ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Suteikiant tokias licencijas nereikėtų įpareigoti užtikrinti skaidrumo arba, tam tikrais atvejais, įpareigoti organizuoti konkursą. Teisinis pagrindas, pagal kurį nustatoma, kam išduoti licencijas, turėtų būti įtvirtintas nacionaliniuose ir subnacionaliniuose teisės aktuose. Iš 6 konstatuojamosios dalies matyti, kad Europos Komisija laikosi tokios pačios nuomonės.

Koncesijos apibrėžtimi nustatoma sutarties forma, bet kriterijai paaiškinami funkciniu požiūriu. Todėl licencija vis tiek gali būti laikoma koncesija. Todėl konstatuojamojoje dalyje ir koncesijos apibrėžtyje reikia paaiškinti, kuo skiriasi veiklos licencija ir koncesija.

Koncesijas reikia atskirti nuo vyriausybės pareigų išduoti leidimus ir licencijas.

3   pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | apibrėžiant šios direktyvos taikymo sritį labai svarbi specialiųjų ar išimtinių teisių samprata, nes subjektams, kurie nėra nei perkantieji subjektai pagal 4 straipsnio 1 dalies 1 punktą, nei valstybinės įmonės, šios direktyvos nuostatos galioja tik tokiu mastu, kiek jie vykdo tokiomis teisėmis grindžiamą vienos iš nurodytų rūšių veiklą. Todėl reikia aiškiai nustatyti, kad teisės, suteiktos laikantis tvarkos pagal Sąjungos teisės aktais nustatytus objektyvius kriterijus ir užtikrinant pakankamą viešumą,nėra laikomos specialiosiomis ar išimtinėmis teisėmis taikant šią direktyvą. Tarp teisės aktų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrų taisyklių (1), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2), 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (3), 1994 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (4) ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5). Dėl vis labiau įvairėjančių viešųjų veiksmų formų atsirado poreikis aiškiau apibrėžti pačių pirkimų sąvoką. Pagal Sąjungos taisykles dėl koncesijų kalbama apie darbų ar paslaugų įsigijimą už atlygį, kurį sudaro tų darbų ar paslaugų eksploatavimas. Įsigijimo sąvoką reikėtų suprasti plačiai kaip naudos iš atitinkamų darbų ar paslaugų gavimą ir tam perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams nebūtina perduoti nuosavybės teisę. Be to, vien veiklos finansavimui, dažnai susijusiam su pareiga grąžinti gautas sumas, jeigu jos nepanaudojamos numatytiems tikslams, ši direktyva paprastai netaikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

9)

apibrėžiant šios direktyvos taikymo sritį labai svarbi specialiųjų ar išimtinių teisių samprata, nes subjektams, kurie nėra nei perkantieji subjektai pagal 4 straipsnio 1 dalies 1 punktą, nei valstybinės įmonės, šios direktyvos nuostatos galioja tik tokiu mastu, kiek jie vykdo tokiomis teisėmis grindžiamą vienos iš nurodytų rūšių veiklą. Todėl reikia aiškiai nustatyti, kad teisės, suteiktos laikantis tvarkos pagal Sąjungos teisės aktais nustatytus objektyvius kriterijus ir užtikrinant pakankamą viešumą,nėra laikomos specialiosiomis ar išimtinėmis teisėmis taikant šią direktyvą. Tarp teisės aktų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrų taisyklių (1), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2), 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (3), 1994 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (4) ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5). Dėl vis labiau įvairėjančių viešųjų veiksmų formų atsirado poreikis aiškiau apibrėžti pačių pirkimų sąvoką. Pagal Sąjungos taisykles dėl koncesijų kalbama apie darbų ar paslaugų įsigijimą už atlygį, kurį sudaro tų darbų ar paslaugų eksploatavimas. Įsigijimo sąvoką reikėtų suprasti plačiai kaip naudos iš atitinkamų darbų ar paslaugų gavimą ir tam perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams nebūtina perduoti nuosavybės teisę. Be to, vien veiklos finansavimui, dažnai susijusiam su pareiga grąžinti gautas sumas, jeigu jos nepanaudojamos numatytiems tikslams, ši direktyva paprastai netaikoma;

| 9) | apibrėžiant šios direktyvos taikymo sritį labai svarbi specialiųjų ar išimtinių teisių samprata, nes subjektams, kurie nėra nei perkantieji subjektai pagal 4 straipsnio 1 dalies 1 punktą, nei valstybinės įmonės, šios direktyvos nuostatos galioja tik tokiu mastu, kiek jie vykdo tokiomis teisėmis grindžiamą vienos iš nurodytų rūšių veiklą. Todėl reikia aiškiai nustatyti, kad teisės, suteiktos laikantis tvarkos pagal Sąjungos teisės aktais nustatytus objektyvius kriterijus ir užtikrinant pakankamą viešumą,nėra laikomos specialiosiomis ar išimtinėmis teisėmis taikant šią direktyvą. Tarp teisės aktų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrų taisyklių (1), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2), 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (3), 1994 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (4) ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5). Dėl vis labiau įvairėjančių viešųjų veiksmų formų atsirado poreikis aiškiau apibrėžti pačių pirkimų sąvoką. Pagal Sąjungos taisykles dėl koncesijų kalbama apie darbų ar paslaugų įsigijimą už atlygį, kurį sudaro tų darbų ar paslaugų eksploatavimas. Įsigijimo sąvoką reikėtų suprasti plačiai kaip naudos iš atitinkamų darbų ar paslaugų gavimą ir tam perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams nebūtina perduoti nuosavybės teisę. Be to, vien veiklos finansavimui, dažnai susijusiam su pareiga grąžinti gautas sumas, jeigu jos nepanaudojamos numatytiems tikslams, ši direktyva paprastai netaikoma; |
| --- | --- |

9)

apibrėžiant šios direktyvos taikymo sritį labai svarbi specialiųjų ar išimtinių teisių samprata, nes subjektams, kurie nėra nei perkantieji subjektai pagal 4 straipsnio 1 dalies 1 punktą, nei valstybinės įmonės, šios direktyvos nuostatos galioja tik tokiu mastu, kiek jie vykdo tokiomis teisėmis grindžiamą vienos iš nurodytų rūšių veiklą. Todėl reikia aiškiai nustatyti, kad teisės, suteiktos laikantis tvarkos pagal Sąjungos teisės aktais nustatytus objektyvius kriterijus ir užtikrinant pakankamą viešumą,nėra laikomos specialiosiomis ar išimtinėmis teisėmis taikant šią direktyvą. Tarp teisės aktų, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrų taisyklių (1), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2), 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo (3), 1994 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (4) ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (5). Dėl vis labiau įvairėjančių viešųjų veiksmų formų atsirado poreikis aiškiau apibrėžti pačių pirkimų sąvoką. Pagal Sąjungos taisykles dėl koncesijų kalbama apie darbų ar paslaugų įsigijimą už atlygį, kurį sudaro tų darbų ar paslaugų eksploatavimas. Įsigijimo sąvoką reikėtų suprasti plačiai kaip naudos iš atitinkamų darbų ar paslaugų gavimą ir tam perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams nebūtina perduoti nuosavybės teisę. Be to, vien veiklos finansavimui, dažnai susijusiam su pareiga grąžinti gautas sumas, jeigu jos nepanaudojamos numatytiems tikslams, ši direktyva paprastai netaikoma;

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama panaikinti bet kokią neteisingo aiškinimo tikimybę ir atkartoti esminę nuostatą, kuri jau įtvirtinta Direktyvoje 2004/17/EB dėl viešųjų pirkimų komunalinių paslaugų sektoriuje tvarkos ir skamba taip: „Taip pat teisės, kurias valstybė narė suteikia bet kuria, taip pat ir koncesijų, forma, ribotam įmonių skaičiui, remdamasi objektyviais, proporcingais ir nediskriminuojančiais kriterijais, kurie leidžia tomis teisėmis naudotis visoms tuos kriterijus atitinkančioms suinteresuotoms šalims, negali būti laikomos specialiosiomis ar išimtinėmis teisėmis“. Manome, kad reikėtų išvardyti ne tik ES aktus, nes tai atrodo kategoriška. Reikėtų paminėti ir tuos pačius objektyvius, proporcingus ir nediskriminacinius kriterijus atitinkančius valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus.

4   pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 10. | be to, paaiškėjo, jog būtina aiškiau reglamentuoti, kas laikytina vienu pirkimu, t. y. reikia atsižvelgti į bendrą šio pirkimo tikslu sudarytų koncesijos sutarčių vertę, turint omenyje šioje direktyvoje nustatytas ribas, ir skelbti apie visą pirkimą, galbūt padalytą į dalis. Vieno pirkimo sąvoka apima visas prekes, darbus irpaslaugas, reikalingas konkrečiam projektui įvykdyti. Kad yra vienas bendras projektas, gali, pvz., rodyti tokie požymiai kaip perkančiosios organizacijos atliekamas bendras išankstinis planavimas ir koncepcija, tai, kad įsigyjami skirtingi elementai atlieka vieną ekonominę ir techninę funkciją ar kad jie yra kitaip logiškai tarpusavyje susiję; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

10.

be to, paaiškėjo, jog būtina aiškiau reglamentuoti, kas laikytina vienu pirkimu, t. y. reikia atsižvelgti į bendrą šio pirkimo tikslu sudarytų koncesijos sutarčių vertę, turint omenyje šioje direktyvoje nustatytas ribas, ir skelbti apie visą pirkimą, galbūt padalytą į dalis. Vieno pirkimo sąvoka apima visas prekes, darbus irpaslaugas, reikalingas konkrečiam projektui įvykdyti. Kad yra vienas bendras projektas, gali, pvz., rodyti tokie požymiai kaip perkančiosios organizacijos atliekamas bendras išankstinis planavimas ir koncepcija, tai, kad įsigyjami skirtingi elementai atlieka vieną ekonominę ir techninę funkciją ar kad jie yra kitaip logiškai tarpusavyje susiję;

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Koncesijos parengimas ir įgyvendinimas gali trukti ilgus metus. Rengdama koncesiją perkančioji organizacija dažniausiai kreipiasi įvairių išorės konsultantų pagalbos. Pagal apibrėžtį vertinant koncesiją į šias konsultacijas reikėtų atsižvelgti. Tai nelogiška. Kitokio pobūdžio arba su kita šalimi sudarytos sutartys koncesijos vertinimui neturėtų turėti jokios reikšmės. Tam tikros vertės sutartys turėtų būti skiriamos remiantis viešųjų pirkimų direktyva ir pagal tą direktyvą.

Ši pozicija atitinka anksčiau išreikštą Komiteto nuomonę, kad sutarčių nereikia nepagrįstai grupuoti.

Žr. 14 pakeitimą.

5   pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant tikro rinkos atvėrimo ir tinkamo koncesijų suteikimo taisyklių taikymo vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose pusiausvyros, reikia, kad subjektai, kuriems taikytinos šios direktyvos nuostatos, būtų identifikuojami pagal kitus požymius, o ne pagal juridinį statusą. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikytas vienodas požiūris į viešajame ir privačiajame sektoriuose veiklą vykdančius perkančiuosius subjektus. Taip pat pagal Sutarties 345 straipsnį reikia užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos valstybėse narėse galiojančios turto nuosavybės sistemą reglamentuojančios taisyklės; | siekiant tikro rinkos atvėrimo ir tinkamo koncesijų suteikimo taisyklių taikymo energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose pusiausvyros, reikia, kad subjektai, kuriems taikytinos šios direktyvos nuostatos, būtų identifikuojami pagal kitus požymius, o ne pagal juridinį statusą. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikytas vienodas požiūris į viešajame ir privačiajame sektoriuose veiklą vykdančius perkančiuosius subjektus. Taip pat pagal Sutarties 345 straipsnį reikia užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos valstybėse narėse galiojančios turto nuosavybės sistemą reglamentuojančios taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant tikro rinkos atvėrimo ir tinkamo koncesijų suteikimo taisyklių taikymo vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose pusiausvyros, reikia, kad subjektai, kuriems taikytinos šios direktyvos nuostatos, būtų identifikuojami pagal kitus požymius, o ne pagal juridinį statusą. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikytas vienodas požiūris į viešajame ir privačiajame sektoriuose veiklą vykdančius perkančiuosius subjektus. Taip pat pagal Sutarties 345 straipsnį reikia užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos valstybėse narėse galiojančios turto nuosavybės sistemą reglamentuojančios taisyklės;

siekiant tikro rinkos atvėrimo ir tinkamo koncesijų suteikimo taisyklių taikymo energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose pusiausvyros, reikia, kad subjektai, kuriems taikytinos šios direktyvos nuostatos, būtų identifikuojami pagal kitus požymius, o ne pagal juridinį statusą. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikytas vienodas požiūris į viešajame ir privačiajame sektoriuose veiklą vykdančius perkančiuosius subjektus. Taip pat pagal Sutarties 345 straipsnį reikia užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos valstybėse narėse galiojančios turto nuosavybės sistemą reglamentuojančios taisyklės;

Paaiškinimas

Europos Parlamento pageidavimai dėl vandens sektoriaus gali būti užtikrinti jo 2004 m. sausio 14 d., 2004 m. kovo 10 d. ir 2006 m. gegužės 31 d. rezoliucijomis. Šios rezoliucijos rodo, jog Europos Parlamentas siekia ne liberalizavimo, o tik jo modernizavimo, kad ekonominiai principai būtų suderinti su kokybės ir aplinkosaugos standartais ir reikalaujamu našumu. Todėl nepatariam kurti papildomų taisyklių horizontalių priemonių forma.

6   pakeitimas

Nauja konstatuojamoji dalis po 13 konstatuojamosios dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo (sutartinis arba institucinis savivaldybių savitarpio gebėjimų suvienijimas) taisyklės negali būti nustatomos vidaus rinką reglamentuojančiuose teisės aktuose.

7   pakeitimas

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 20) | Komisijos atlikta vadinamųjų prioritetinių ir neprioritetinių paslaugų (A ir B paslaugų) apžvalga atskleidė, kad visiško pirkimų teisės taikymo tam tikrai paslaugų grupei apribojimas nėra pateisinamas. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma paslaugoms, pvz., viešojo maitinimo ar vandens tiekimo paslaugoms, kurios turi tarpvalstybinės prekybos potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

20)

Komisijos atlikta vadinamųjų prioritetinių ir neprioritetinių paslaugų (A ir B paslaugų) apžvalga atskleidė, kad visiško pirkimų teisės taikymo tam tikrai paslaugų grupei apribojimas nėra pateisinamas. Todėl ši direktyva turėtų būti taikoma paslaugoms, pvz., viešojo maitinimo ar vandens tiekimo paslaugoms, kurios turi tarpvalstybinės prekybos potencialą;

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Esminė diferencijacija tarp prioritetinių ir neprioritetinių paslaugų turi išlikti, taigi ir pirmenybė viešųjų pirkimų teisėje vadinamosioms B paslaugoms taip pat. Socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugos turi mažai poveikio bendrajai rinkai arba visai jo neturi, ir paprastai būna teikiamos vietos mastu. Vanduo yra gyvybiškai svarbus. Todėl požiūris į vandens sektorių turi būti itin atidus, atsižvelgiant į aplinkos ir sveikatos veiksnius. Remiantis Direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje 17 straipsniu, vandens paslaugos neturėtų priklausyti koncesijų direktyvos taikymo sričiai.

8   pakeitimas

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 22) | atsižvelgiant į tų paslaugų kultūrinio konteksto reikšmę ir jų subtilų pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta plati diskrecija organizuoti paslaugų teikėjų pasirinkimą taip, kaip joms atrodo tinkamiausia. Šios direktyvos taisyklėmis valstybėms narėms netrukdoma paslaugų teikėjų pasirinkimui taikyti konkrečius kokybės kriterijus, pvz., Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto savanoriškoje Europos socialinių paslaugų kokybės sistemoje nustatytus kriterijus. Valstybės narės ir (arba) perkančiosios organizacijos gali teikti tas paslaugas pačios arba organizuotisocialines paslaugas taip, kad nereikėtų sudaryti koncesijos sutarčių, pvz., vien finansuodami tokias paslaugas arba suteikdami licencijas arba leidimus visiems ūkio subjektams, atitinkantiems perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto iš anksto nustatytas sąlygas, netaikant jokių apribojimų ar kvotų, jeigu tik tokia sistema užtikrina pakankamą reklamą ir atitinka skaidrumo bei nediskriminavimo principus; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

22)

atsižvelgiant į tų paslaugų kultūrinio konteksto reikšmę ir jų subtilų pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta plati diskrecija organizuoti paslaugų teikėjų pasirinkimą taip, kaip joms atrodo tinkamiausia. Šios direktyvos taisyklėmis valstybėms narėms netrukdoma paslaugų teikėjų pasirinkimui taikyti konkrečius kokybės kriterijus, pvz., Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto savanoriškoje Europos socialinių paslaugų kokybės sistemoje nustatytus kriterijus. Valstybės narės ir (arba) perkančiosios organizacijos gali teikti tas paslaugas pačios arba organizuotisocialines paslaugas taip, kad nereikėtų sudaryti koncesijos sutarčių, pvz., vien finansuodami tokias paslaugas arba suteikdami licencijas arba leidimus visiems ūkio subjektams, atitinkantiems perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto iš anksto nustatytas sąlygas, netaikant jokių apribojimų ar kvotų, jeigu tik tokia sistema užtikrina pakankamą reklamą ir atitinka skaidrumo bei nediskriminavimo principus;

| 22) | atsižvelgiant į tų paslaugų kultūrinio konteksto reikšmę ir jų subtilų pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta plati diskrecija organizuoti paslaugų teikėjų pasirinkimą taip, kaip joms atrodo tinkamiausia. Šios direktyvos taisyklėmis valstybėms narėms netrukdoma paslaugų teikėjų pasirinkimui taikyti konkrečius kokybės kriterijus, pvz., Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto savanoriškoje Europos socialinių paslaugų kokybės sistemoje nustatytus kriterijus. Valstybės narės ir (arba) perkančiosios organizacijos gali teikti tas paslaugas pačios arba organizuotisocialines paslaugas taip, kad nereikėtų sudaryti koncesijos sutarčių, pvz., vien finansuodami tokias paslaugas arba suteikdami licencijas arba leidimus visiems ūkio subjektams, atitinkantiems perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto iš anksto nustatytas sąlygas, jeigu tik tokia sistema užtikrina pakankamą reklamą ir atitinka skaidrumo bei nediskriminavimo principus; |
| --- | --- |

22)

atsižvelgiant į tų paslaugų kultūrinio konteksto reikšmę ir jų subtilų pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta plati diskrecija organizuoti paslaugų teikėjų pasirinkimą taip, kaip joms atrodo tinkamiausia. Šios direktyvos taisyklėmis valstybėms narėms netrukdoma paslaugų teikėjų pasirinkimui taikyti konkrečius kokybės kriterijus, pvz., Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto savanoriškoje Europos socialinių paslaugų kokybės sistemoje nustatytus kriterijus. Valstybės narės ir (arba) perkančiosios organizacijos gali teikti tas paslaugas pačios arba organizuotisocialines paslaugas taip, kad nereikėtų sudaryti koncesijos sutarčių, pvz., vien finansuodami tokias paslaugas arba suteikdami licencijas arba leidimus visiems ūkio subjektams, atitinkantiems perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto iš anksto nustatytas sąlygas, jeigu tik tokia sistema užtikrina pakankamą reklamą ir atitinka skaidrumo bei nediskriminavimo principus;

Paaiškinimas

Komitetas siūlo šį tekstą išbraukti.

Kai kuriomis licencijomis reglamentuojama veikla, kurios konkursus organizuoti būtų nepatartina. Tai veikla, kuri vykdoma ne siekiant bendrų arba tam tikros valdžios institucijos interesų, bet kuri, institucijos nuomone, gali būti pavojinga, todėl ją reikia reglamentuoti. Pavyzdžiui, prie tokių licencijų priskiriamos licencijos verstis prostitucija. Todėl ribotos veiklos licencijoms neturėtų būti savaime taikoma skaidri skyrimo procedūra.

Taip pat žr. 4 pakeitimą.

9   pakeitimas

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 25) | siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį, koncesijų suteikimo kriterijai visada turėtų atitikti keletą bendrųjų standartų. Jie turėtų būti iš anksto paskelbti visiems galimiems konkurso dalyviams, turėtų būti susiję su sutarties dalyku ir neturėtų suteikti perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui neribotos pasirinkimo laisvės. Jais turėtų būti užtikrinta veiksmingos konkurencijos galimybė ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Siekdamos laikytis šių standartų ir padidinti teisinį tikrumą, valstybės narės gali nurodyti taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

25)

siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį, koncesijų suteikimo kriterijai visada turėtų atitikti keletą bendrųjų standartų. Jie turėtų būti iš anksto paskelbti visiems galimiems konkurso dalyviams, turėtų būti susiję su sutarties dalyku ir neturėtų suteikti perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui neribotos pasirinkimo laisvės. Jais turėtų būti užtikrinta veiksmingos konkurencijos galimybė ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Siekdamos laikytis šių standartų ir padidinti teisinį tikrumą, valstybės narės gali nurodyti taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų;

| 25) | siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį, koncesijų suteikimo kriterijai visada turėtų atitikti keletą bendrųjų standartų. Jie turėtų būti iš anksto paskelbti visiems galimiems konkurso dalyviams. Jais turėtų būti užtikrinta veiksmingos konkurencijos galimybė ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Siekdamos laikytis šių standartų ir padidinti teisinį tikrumą, valstybės narės gali nurodyti taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų; |
| --- | --- |

25)

siekiant užtikrinti skaidrumą ir vienodą požiūrį, koncesijų suteikimo kriterijai visada turėtų atitikti keletą bendrųjų standartų. Jie turėtų būti iš anksto paskelbti visiems galimiems konkurso dalyviams. Jais turėtų būti užtikrinta veiksmingos konkurencijos galimybė ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Siekdamos laikytis šių standartų ir padidinti teisinį tikrumą, valstybės narės gali nurodyti taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų;

Paaiškinimas

Žr. 23 ir 28 pakeitimus.

10   pakeitimas

1 straipsnis, įrašyti naują 3 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis


  Dalykas ir taikymo sritis | 1 straipsnis


  Dalykas ir taikymo sritis |
| ... | ... |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

...

...

Paaiškinimas

Komitetas mano, kad ši direktyva turėtų būti taikoma tik toms koncesijoms, kurios turi poveikio vidaus rinkai. Koncesijos, kurių vertė nesiekia Europos lygmeniu nustatytų ribų, tarpvalstybiniu požiūriu nėra aktualios. Todėl vidaus rinkos jos neveikia. Šia papildoma nuostata saugoma perkančiųjų organizacijų veiksmų laisvė.

11   pakeitimas

2 straipsnio 1 dalies 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis


  Apibrėžtys | 2 straipsnis


  Apibrėžtys |
| 1.   Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys: | 1.   Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys: |
| ... | ... |
| (7)   paslaugų koncesija– raštu tarp vieno ar daugiau ūkio subjektų ir vienos ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta piniginės naudos sutartis, kurios objektas yra paslaugų, nepaminėtų 2 ir 4 punktuose, teikimas, kai atlygis už teikiamas paslaugas yra tik teisė eksploatuoti paslaugas, kurios yra sutarties dalykas, arba tokia teisė kartu su mokėjimu; | (7)   paslaugų koncesija– raštu tarp vieno ar daugiau ūkio subjektų ir vienos ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta piniginės naudos sutartis, kurios objektas yra paslaugų, nepaminėtų 2 ir 4 punktuose, teikimas pagal kurią perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas atsako už užtikrinimą ir kuri apima specialių ar išimtinių teisių suteikimą, kai atlygis už teikiamas paslaugas yra tik teisė eksploatuoti paslaugas, kurios yra sutarties dalykas, arba tokia teisė kartu su mokėjimu. |
| | „piniginė nauda“ – piniginės naudos esama, jeigu abipusiai privalomų įpareigojimų, kai tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs reikalavimai, vykdymas yra |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 straipsnis

Apibrėžtys

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

...

...

(7)   paslaugų koncesija– raštu tarp vieno ar daugiau ūkio subjektų ir vienos ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta piniginės naudos sutartis, kurios objektas yra paslaugų, nepaminėtų 2 ir 4 punktuose, teikimas, kai atlygis už teikiamas paslaugas yra tik teisė eksploatuoti paslaugas, kurios yra sutarties dalykas, arba tokia teisė kartu su mokėjimu;

(7)   paslaugų koncesija– raštu tarp vieno ar daugiau ūkio subjektų ir vienos ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų sudaryta piniginės naudos sutartis, kurios objektas yra paslaugų, nepaminėtų 2 ir 4 punktuose, teikimas pagal kurią perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas atsako už užtikrinimą ir kuri apima specialių ar išimtinių teisių suteikimą, kai atlygis už teikiamas paslaugas yra tik teisė eksploatuoti paslaugas, kurios yra sutarties dalykas, arba tokia teisė kartu su mokėjimu.

„piniginė nauda“ – piniginės naudos esama, jeigu abipusiai privalomų įpareigojimų, kai tokių darbų atlikimui ar paslaugų teikimui taikomi perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto apibrėžti konkretūs reikalavimai, vykdymas yra

Paaiškinimas

Reikia paaiškinti, kuo skiriasi licencija, ribotos veiklos licencija, pagal kurią perkančioji organizacija suteikia leidimą vykdyti veiklą, ir koncesija.

Licencija suteikia galimybę tam tikrai veiklai taikyti tam tikrus reikalavimus. Tačiau licencija galima apriboti pačią veiklą. Tokios licencijos – tai veiklos arba ribotos veiklos licencijos. Jos dažniausiai naudojamos, kai veikla yra susijusi su viešąja tvarka, visuomenės sveikata ir (arba) sauga. Prie jų priskiriamos licencijos verstis prostitucija, užsiimti barų, restoranų ir kazino veikla.

Koncesijos sutarčiai yra būdingos kai kurios šio tipo veiklos licencijos savybės. Pagrindinis jų skirtumas yra tas, kad sudarant koncesijos sutartį, veiklos vykdymas perkančiajai organizacijai turi esminės svarbos. Todėl pagal koncesijos sutartį veiklos vykdymas užtikrinamas teisiškai. Jeigu veiklos, kuriai taikoma eksploatavimo teisė, vykdymas užtikrinamas teisiškai, tada galima laikyti, kad ji vykdoma „siekiant piniginės naudos“. Toks pats kriterijus taikomas ir viešųjų pirkimų apibrėžčiai.

Svarbu, kad perkančiosios organizacijos ir valstybės narės ir toliau galėtų laisvai pasirinkti, pagal kokią priemonę vykdys savo uždavinius. Licencijų, tarp jų – veiklos ir ribotos veiklos licencijų, direktyva nereikėtų reglamentuoti. Suteikiant tokias licencijas nereikėtų įpareigoti užtikrinti skaidrumo arba, tam tikrais atvejais, įpareigoti organizuoti konkursą. Teisinis pagrindas, pagal kurį nustatoma, kam išduoti licencijas, turėtų būti įtvirtintas nacionaliniuose ir subnacionaliniuose teisės aktuose. Iš 6 konstatuojamosios dalies matyti, kad Europos Komisija laikosi tokios pačios nuomonės.

Koncesijos apibrėžtimi nustatoma sutarties forma, bet kriterijai paaiškinami funkciniu požiūriu. Todėl licencijos vis tiek gali būti laikomos koncesijomis. Dėl to konstatuojamojoje dalyje ir koncesijos apibrėžtyje reikia paaiškinti, kuo skiriasi veiklos licencija ir koncesija.

12   pakeitimas

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis


  Apibrėžtys


  2.   Teisė eksploatuoti darbus ar paslaugas, kaip nurodyta pirmos pastraipos 2, 4 ir 7 punktuose, reiškia, kad esminė operacinė rizika perduodama koncesininkui. Laikoma, kad koncesininkas prisiima esminę operacinę riziką, jei nėra garantijos atgauti investicijas ar išlaidas, susijusias su darbų ar paslaugų vykdymu pagal koncesijos sutartį. [...] | 2 straipsnis


  Apibrėžtys


  2.   Teisė eksploatuoti darbus ar paslaugas, kaip nurodyta pirmos pastraipos 2, 4 ir 7 punktuose, reiškia, kad operacinė rizika perduodama koncesininkui. Laikoma, kad koncesininkas prisiima operacinę riziką, jei nėra garantijos atgauti investicijas ar išlaidas, susijusias su darbų ar paslaugų vykdymu pagal koncesijos sutartį. [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 straipsnis

Apibrėžtys

2.   Teisė eksploatuoti darbus ar paslaugas, kaip nurodyta pirmos pastraipos 2, 4 ir 7 punktuose, reiškia, kad esminė operacinė rizika perduodama koncesininkui. Laikoma, kad koncesininkas prisiima esminę operacinę riziką, jei nėra garantijos atgauti investicijas ar išlaidas, susijusias su darbų ar paslaugų vykdymu pagal koncesijos sutartį. [...]

2 straipsnis

Apibrėžtys

2.   Teisė eksploatuoti darbus ar paslaugas, kaip nurodyta pirmos pastraipos 2, 4 ir 7 punktuose, reiškia, kad operacinė rizika perduodama koncesininkui. Laikoma, kad koncesininkas prisiima operacinę riziką, jei nėra garantijos atgauti investicijas ar išlaidas, susijusias su darbų ar paslaugų vykdymu pagal koncesijos sutartį. [...]

Paaiškinimas

Žodis „esminė“ turėtų būti išbrauktas iš frazės dėl operacinės rizikos. Iš esmės, operacinės rizikos akcentavimas arba jos apibrėžimas viešųjų sutarčių atveju kelia nemažų problemų vietos lygiu. „Esminės operacinės rizikos“ apibrėžtis pasiūlyme dėl direktyvos gerokai peržengia Teisingumo Teismo praktikos ribas, pagal kurią nėra nustatyta labai griežtų finansinės rizikos reikalavimų. Netgi privalomo prijungimo ir naudojimo vandens tiekimo srityje atveju (žr. Bylą C-206/08: 2009 m. rugsėjo 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo 72–76 punktai, WAZV Gotha), Teismas mano kad, tai yra paslaugų koncesija, kuriai nedaro poveikio viešųjų pirkimų teisė.

13   pakeitimas

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis


  Vertės ribos | 5 straipsnis


  Vertės ribos |
| 1.   Ši direktyva taikoma šioms koncesijos sutartims, kurių vertė – 5 000 000 eurų ar daugiau: | 1.   Ši direktyva taikoma šioms koncesijos sutartims, kurių vertė – 5 000 000 eurų ar daugiau : |
| a) | perkančiųjų subjektų sudarytoms koncesijos sutartims III priede nurodytai veiklai vykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5 straipsnis

Vertės ribos

5 straipsnis

Vertės ribos

1.   Ši direktyva taikoma šioms koncesijos sutartims, kurių vertė – 5 000 000 eurų ar daugiau:

1.   Ši direktyva taikoma šioms koncesijos sutartims, kurių vertė – 5 000 000 eurų ar daugiau :

a)

perkančiųjų subjektų sudarytoms koncesijos sutartims III priede nurodytai veiklai vykdyti;

| a) | perkančiųjų subjektų sudarytoms koncesijos sutartims III priede nurodytai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

a)

perkančiųjų subjektų sudarytoms koncesijos sutartims III priede nurodytai veiklai vykdyti;

| b) | perkančiųjų organizacijų sudarytoms koncesijos sutartims. |
| --- | --- |

b)

perkančiųjų organizacijų sudarytoms koncesijos sutartims.

| b) | perkančiųjų organizacijų sudarytoms koncesijos sutartims. |
| --- | --- |

b)

perkančiųjų organizacijų sudarytoms koncesijos sutartims.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   Paslaugų koncesijos sutarčių, kurių vertė – 2 500 000 eurų ar daugiau, tačiau nesiekia 5 000 000 eurų, ir pagal kurias nėra teikiamos socialinės paslaugos ar kitos specifinės paslaugos, atveju skelbiama apie koncesijos suteikimą pagal 27 ir 28 straipsnius.

2.   Paslaugų koncesijos sutarčių, kurių vertė – 2 500 000 eurų ar daugiau, tačiau nesiekia 5 000 000 eurų, ir pagal kurias nėra teikiamos socialinės paslaugos ar kitos specifinės paslaugos, atveju skelbiama apie koncesijos suteikimą pagal 27 ir 28 straipsnius.

Paaiškinimas

Koncesijos gali trukti labai ilgai, nes atitinkamoms įmonėms reikia suteikti galimybę susigrąžinti investicijas. Ilgalaikei koncesijai bendra 5 000 000 EUR vertės riba yra per žema. Tačiau metinė suma, kurią įmonė uždirba iš koncesijos, nėra pakankama vidaus rinkai paveikti. Todėl šias koncesijas reikia atskirti.

14   pakeitimas

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis


  Numatomos koncesijos vertės skaičiavimo metodai | 6 straipsnis


  Numatomos koncesijos vertės skaičiavimo metodai |
| 2.   Numatoma koncesijos vertė apskaičiuojama kaip visų darbų ar paslaugų vertė, net jei jie buvo perkami pagal skirtingas sutartis, jeigu tos sutartys yra vieno bendro projekto dalis. Požymiai, rodantys, kad yra vienas bendras projektas – perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto vykdomas bendras išankstinis planavimas ir koncepcija, tai, kad perkami skirtingi elementai atlieka vieną bendrą ekonominę ir techninę funkciją arba yra kitaip logiškai tarpusavyje susiję. | 2.   Numatoma koncesijos vertė apskaičiuojama pagal aspektus, kurie sudaro techninę, eksploatacinę ir (arba) ekonominę visumą. . |
| Jeigu perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas yra numatę prizus ar mokėjimus kandidatams ar konkurso dalyviams, jie į juos atsižvelgia apskaičiuodami numatomą koncesijos vertę. | Jeigu perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas yra numatę prizus ar mokėjimus kandidatams ar konkurso dalyviams, jie į juos atsižvelgia apskaičiuodami numatomą koncesijos vertę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis

Numatomos koncesijos vertės skaičiavimo metodai

6 straipsnis

Numatomos koncesijos vertės skaičiavimo metodai

2.   Numatoma koncesijos vertė apskaičiuojama kaip visų darbų ar paslaugų vertė, net jei jie buvo perkami pagal skirtingas sutartis, jeigu tos sutartys yra vieno bendro projekto dalis. Požymiai, rodantys, kad yra vienas bendras projektas – perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto vykdomas bendras išankstinis planavimas ir koncepcija, tai, kad perkami skirtingi elementai atlieka vieną bendrą ekonominę ir techninę funkciją arba yra kitaip logiškai tarpusavyje susiję.

2.   Numatoma koncesijos vertė apskaičiuojama pagal aspektus, kurie sudaro techninę, eksploatacinę ir (arba) ekonominę visumą. .

Jeigu perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas yra numatę prizus ar mokėjimus kandidatams ar konkurso dalyviams, jie į juos atsižvelgia apskaičiuodami numatomą koncesijos vertę.

Jeigu perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas yra numatę prizus ar mokėjimus kandidatams ar konkurso dalyviams, jie į juos atsižvelgia apskaičiuodami numatomą koncesijos vertę.

Paaiškinimas

Žr. 8 pakeitimą.

15   pakeitimas

8 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis


  Išimtys, taikomos perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų suteiktoms koncesijoms | 8 straipsnis


  Išimtys, taikomos perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų suteiktoms koncesijoms |
| 5.   Ši direktyva netaikoma paslaugų koncesijoms: | 5.   Ši direktyva netaikoma paslaugų koncesijoms: |
| a) | dėl žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto arba teisių į juos įsigijimo ar nuomos bet kokiomis finansinėmis priemonėmis; tačiau ši direktyva taikoma finansinių paslaugų koncesijoms, bet kuria forma suteiktoms tuo pačiu metu, prieš arba po įsigijimo ar nuomos sutarčių sudarymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8 straipsnis

Išimtys, taikomos perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų suteiktoms koncesijoms

8 straipsnis

Išimtys, taikomos perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų suteiktoms koncesijoms

5.   Ši direktyva netaikoma paslaugų koncesijoms:

5.   Ši direktyva netaikoma paslaugų koncesijoms:

a)

dėl žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto arba teisių į juos įsigijimo ar nuomos bet kokiomis finansinėmis priemonėmis; tačiau ši direktyva taikoma finansinių paslaugų koncesijoms, bet kuria forma suteiktoms tuo pačiu metu, prieš arba po įsigijimo ar nuomos sutarčių sudarymo;

| a) | dėl žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto arba teisių į juos įsigijimo ar nuomos bet kokiomis finansinėmis priemonėmis; tačiau ši direktyva taikoma finansinių paslaugų koncesijoms, bet kuria forma suteiktoms tuo pačiu metu, prieš arba po įsigijimo ar nuomos sutarčių sudarymo; |
| --- | --- |

a)

dėl žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto arba teisių į juos įsigijimo ar nuomos bet kokiomis finansinėmis priemonėmis; tačiau ši direktyva taikoma finansinių paslaugų koncesijoms, bet kuria forma suteiktoms tuo pačiu metu, prieš arba po įsigijimo ar nuomos sutarčių sudarymo;

| b) | transliuotojams skiriamoms koncesijoms dėl programų medžiagos, skirtos transliuoti (tai apibūdinama kaip perdavimas ir platinimas naudojant bet kurią elektroninio tinklo formą), įsigijimo, kūrimo, gaminimo ar bendro gaminimo, taip pat koncesijoms dėl transliacijos laiko; |
| --- | --- |

b)

transliuotojams skiriamoms koncesijoms dėl programų medžiagos, skirtos transliuoti (tai apibūdinama kaip perdavimas ir platinimas naudojant bet kurią elektroninio tinklo formą), įsigijimo, kūrimo, gaminimo ar bendro gaminimo, taip pat koncesijoms dėl transliacijos laiko;

| b) | transliuotojams skiriamoms koncesijoms dėl programų medžiagos, skirtos transliuoti (tai apibūdinama kaip perdavimas ir platinimas naudojant bet kurią elektroninio tinklo formą), įsigijimo, kūrimo, gaminimo ar bendro gaminimo, taip pat koncesijoms dėl transliacijos laiko; |
| --- | --- |

b)

transliuotojams skiriamoms koncesijoms dėl programų medžiagos, skirtos transliuoti (tai apibūdinama kaip perdavimas ir platinimas naudojant bet kurią elektroninio tinklo formą), įsigijimo, kūrimo, gaminimo ar bendro gaminimo, taip pat koncesijoms dėl transliacijos laiko;

| c) | dėl arbitražo ir taikinimo paslaugų; |
| --- | --- |

c)

dėl arbitražo ir taikinimo paslaugų;

| c) | dėl arbitražo ir taikinimo paslaugų; |
| --- | --- |

c)

dėl arbitražo ir taikinimo paslaugų;

| d) | dėl finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB, dėl centrinio banko paslaugų ir operacijų, atliekamų su Europos finansinio stabilumo fondu; |
| --- | --- |

d)

dėl finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB, dėl centrinio banko paslaugų ir operacijų, atliekamų su Europos finansinio stabilumo fondu;

| d) | dėl finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB, dėl centrinio banko paslaugų ir , atliekamų su Europos finansinio stabilumo fondu, |
| --- | --- |

d)

dėl finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB, dėl centrinio banko paslaugų ir , atliekamų su Europos finansinio stabilumo fondu,

| e) | dėl darbo sutarčių; |
| --- | --- |

e)

dėl darbo sutarčių;

| e) | dėl darbo sutarčių; |
| --- | --- |

e)

dėl darbo sutarčių;

| f) | dėl oro susisiekimo paslaugų pagal suteiktą veiklos licenciją, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (6) (EB) 1008/2008 (7); |
| --- | --- |

f)

dėl oro susisiekimo paslaugų pagal suteiktą veiklos licenciją, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (6) (EB) 1008/2008 (7);

| f) | dėl oro susisiekimo paslaugų pagal suteiktą veiklos licenciją, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (6) (EB) 1008/2008 (7); |
| --- | --- |

f)

dėl oro susisiekimo paslaugų pagal suteiktą veiklos licenciją, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (6) (EB) 1008/2008 (7);

| | |
| --- | --- |

g)

| g) | dėl viešojo transporto paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (8). |
| --- | --- |

dėl viešojo transporto paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (8).

| g) | dėl viešojo transporto paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (8) |
| --- | --- |

g)

dėl viešojo transporto paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (8)

| | |
| --- | --- |

Pirmos pastraipos b punkte nurodytu transliavimu laikomas bet koks signalų visų rūšių elektroniniame tinkle perdavimas ir sklaida.

Pirmos pastraipos b punkte nurodytu transliavimu laikomas bet koks signalų visų rūšių elektroniniame tinkle perdavimas ir sklaida.

Paaiškinimas

Atitinka 5 pakeitimą, taikomą 11 konstatuojamajai daliai.

16   pakeitimas

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai | 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai |
| 1.   Ši direktyva netaikoma perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kitam juridiniam asmeniui suteiktai koncesijai, jeigu yra įvykdytos toliau nurodytos kumuliacinės sąlygos: | 1.   Ši direktyva netaikoma perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kitam juridiniam asmeniui suteiktai koncesijai, jeigu yra įvykdytos toliau nurodytos kumuliacinės sąlygos: |
| a) | tokia organizacija ar subjektas atitinkamą juridinį asmenį kontroliuoja panašiai kaip ir savo skyrius; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

1.   Ši direktyva netaikoma perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kitam juridiniam asmeniui suteiktai koncesijai, jeigu yra įvykdytos toliau nurodytos kumuliacinės sąlygos:

1.   Ši direktyva netaikoma perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kitam juridiniam asmeniui suteiktai koncesijai, jeigu yra įvykdytos toliau nurodytos kumuliacinės sąlygos:

a)

tokia organizacija ar subjektas atitinkamą juridinį asmenį kontroliuoja panašiai kaip ir savo skyrius;

| a) | tokia organizacija ar subjektas atitinkamą juridinį asmenį kontroliuoja panašiai kaip ir savo skyrius; |
| --- | --- |

a)

tokia organizacija ar subjektas atitinkamą juridinį asmenį kontroliuoja panašiai kaip ir savo skyrius;

| b) | bent 90 proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiajai perkančiajai organizacijai ar subjektui arba kitiems tos pačios perkančiosios organizacijos ar subjekto kontroliuojamiems juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

b)

bent 90 proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiajai perkančiajai organizacijai ar subjektui arba kitiems tos pačios perkančiosios organizacijos ar subjekto kontroliuojamiems juridiniams asmenims;

| b) | bent proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiajai perkančiajai organizacijai ar subjektui arba kitiems tos pačios perkančiosios organizacijos ar subjekto kontroliuojamiems juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

b)

bent proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiajai perkančiajai organizacijai ar subjektui arba kitiems tos pačios perkančiosios organizacijos ar subjekto kontroliuojamiems juridiniams asmenims;

| c) | kontroliuojamasis juridinis asmuo neturi privataus kapitalo. |
| --- | --- |

c)

kontroliuojamasis juridinis asmuo neturi privataus kapitalo.

| c) | nėra privataus dalyvavimo kontroliuojamame juridiniame asmenyje. |
| --- | --- |

c)

nėra privataus dalyvavimo kontroliuojamame juridiniame asmenyje.

Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, laikomi kontroliuojančiais juridinį asmenį panašiai kaip ir savo skyrius pagal pirmos pastraipos a punktą, jeigu jie daro lemiamą įtaką kontroliuojamojo juridinio asmens strateginiams tikslams ir reikšmingiems sprendimams.

Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, laikomi kontroliuojančiais juridinį asmenį panašiai kaip ir savo skyrius pagal pirmos pastraipos a punktą, jeigu jie daro lemiamą įtaką kontroliuojamojo juridinio asmens strateginiams tikslams ir reikšmingiems sprendimams.

17   pakeitimas

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai


  2.   1 dalis taikoma ir tuo atveju, kai kontroliuojamasis subjektas, kuris yra perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, suteikia koncesiją savo kontroliuojančiajam subjektui ar kitam tos pačios perkančiosios organizacijos kontroliuojamam juridiniam asmeniui, jeigu tik juridinis asmuo, kuriam suteikiama viešoji koncesija, neturi privataus kapitalo. | 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai


  2.   1 dalis taikoma ir tuo atveju, kai kontroliuojamasis subjektas, kuris yra perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, suteikia koncesiją savo kontroliuojančiajam ar kitam tos pačios perkančiosios organizacijos kontroliuojamam juridiniam asmeniui, jeigu tik juridinis asmuo, kuriam suteikiama viešoji koncesija, neturi privataus kapitalo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

2.   1 dalis taikoma ir tuo atveju, kai kontroliuojamasis subjektas, kuris yra perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, suteikia koncesiją savo kontroliuojančiajam subjektui ar kitam tos pačios perkančiosios organizacijos kontroliuojamam juridiniam asmeniui, jeigu tik juridinis asmuo, kuriam suteikiama viešoji koncesija, neturi privataus kapitalo.

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

2.   1 dalis taikoma ir tuo atveju, kai kontroliuojamasis subjektas, kuris yra perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, suteikia koncesiją savo kontroliuojančiajam ar kitam tos pačios perkančiosios organizacijos kontroliuojamam juridiniam asmeniui, jeigu tik juridinis asmuo, kuriam suteikiama viešoji koncesija, neturi privataus kapitalo.

Paaiškinimas

Nuoroda turi būti tik į „veiklos“ arba „aktyvų“ privatų dalyvavimą kontroliuojamojo juridinio asmens kapitale, kur tokio juridinio asmens sprendimai dėl valdymo galėtų būti įtakojami. Turėtų būti leidžiamos išimtinai kapitalo investicijos į juridinį asmenį, pavyzdžiui, neskelbtinieji indėliai, nedarant įtakos išimtims dėl vidaus priemonių arba horizontaliojo bendradarbiavimo tarp jų. Pati Europos Komisija savo 2008 m. vasario 5 d. komunikate dėl privačių ir viešųjų partnerysčių taip nurodo. Svarbu leisti turėti kapitalo, kad vietos valdžios institucijos užtikrintų paslaugų plačiajai visuomenei teikimą už pagrįstą kainą.

18   pakeitimas

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai | 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai |
| 3.   Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurie nekontroliuoja juridinio asmens pagal 1 dalį, vis tiek gali suteikti koncesiją netaikydami šios direktyvos nuostatų juridiniam asmeniui, kurį jie kontroliuoja kartu su kitomis tokiomis perkančiosiomis organizacijomis ar subjektais, jeigu yra įvykdytos šios sąlygos: | 3.   Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurie nekontroliuoja juridinio asmens pagal 1 dalį, vis tiek gali suteikti koncesiją netaikydami šios direktyvos nuostatų juridiniam asmeniui, kurį jie kontroliuoja kartu su kitomis tokiomis perkančiosiomis organizacijomis ar subjektais, jeigu yra įvykdytos šios sąlygos: |
| a) | perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kartu kontroliuoja juridinį asmenį panašiai kaip savo pačių skyrius; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

3.   Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurie nekontroliuoja juridinio asmens pagal 1 dalį, vis tiek gali suteikti koncesiją netaikydami šios direktyvos nuostatų juridiniam asmeniui, kurį jie kontroliuoja kartu su kitomis tokiomis perkančiosiomis organizacijomis ar subjektais, jeigu yra įvykdytos šios sąlygos:

3.   Perkančioji organizacija ar perkantysis subjektas, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurie nekontroliuoja juridinio asmens pagal 1 dalį, vis tiek gali suteikti koncesiją netaikydami šios direktyvos nuostatų juridiniam asmeniui, kurį jie kontroliuoja kartu su kitomis tokiomis perkančiosiomis organizacijomis ar subjektais, jeigu yra įvykdytos šios sąlygos:

a)

perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kartu kontroliuoja juridinį asmenį panašiai kaip savo pačių skyrius;

| a) | perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kartu kontroliuoja juridinį asmenį panašiai kaip savo pačių skyrius; |
| --- | --- |

a)

perkančiosios organizacijos ar perkantieji subjektai, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kartu kontroliuoja juridinį asmenį panašiai kaip savo pačių skyrius;

| b) | bent 90 proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiosioms perkančiosioms organizacijoms ar perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, arba kitiems tų pačių perkančiųjų organizacijų ar subjektų kontroliuojamiems juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

b)

bent 90 proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiosioms perkančiosioms organizacijoms ar perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, arba kitiems tų pačių perkančiųjų organizacijų ar subjektų kontroliuojamiems juridiniams asmenims;

| b) | bent proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiosioms perkančiosioms organizacijoms ar perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, arba kitiems tų pačių perkančiųjų organizacijų ar subjektų kontroliuojamiems juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

b)

bent proc. to juridinio asmens veiklos vykdoma kontroliuojančiosioms perkančiosioms organizacijoms ar perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, arba kitiems tų pačių perkančiųjų organizacijų ar subjektų kontroliuojamiems juridiniams asmenims;

| c) | kontroliuojamasis juridinis asmuo neturi privataus kapitalo. |
| --- | --- |

c)

kontroliuojamasis juridinis asmuo neturi privataus kapitalo.

| c) | nėra privataus dalyvavimo kontroliuojamajame juridiniame asmenyje. |
| --- | --- |

c)

nėra privataus dalyvavimo kontroliuojamajame juridiniame asmenyje.

...

...

Paaiškinimas

Atitinka 16 pakeitimą, taikomą 15 straipsnio 1 daliai.

19   pakeitimas

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai | 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai |
| 4.   Dviejų ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, sudarytas susitarimas nelaikomas koncesija pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą, jeigu yra įvykdytos tokios kumuliacinės sąlygos: | 4.   Dviejų ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, sudarytas susitarimas nelaikomas koncesija pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą, jeigu yra įvykdytos tokios kumuliacinės sąlygos: |
| a) | susitarimu nustatomas tikras dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų bendradarbiavimas siekiant bendrai atlikti savo viešųjų paslaugų funkcijas ir jis apima šalių savitarpio teises ir pareigas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

4.   Dviejų ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, sudarytas susitarimas nelaikomas koncesija pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą, jeigu yra įvykdytos tokios kumuliacinės sąlygos:

4.   Dviejų ar daugiau perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, sudarytas susitarimas nelaikomas koncesija pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 1 punktą, jeigu yra įvykdytos tokios kumuliacinės sąlygos:

a)

susitarimu nustatomas tikras dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų bendradarbiavimas siekiant bendrai atlikti savo viešųjų paslaugų funkcijas ir jis apima šalių savitarpio teises ir pareigas;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | susitarimui taikomi tik su viešuoju interesu susiję motyvai; |
| --- | --- |

susitarimui taikomi tik su viešuoju interesu susiję motyvai;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | dalyvaujančios perkančiosios organizacijos ar subjektai neveikia atviroje rinkoje daugiau nei 10 proc., vertinant pagal veiklos, turinčios reikšmės pagal susitarimą, apyvartą; |
| --- | --- |

dalyvaujančios perkančiosios organizacijos ar subjektai neveikia atviroje rinkoje daugiau nei 10 proc., vertinant pagal veiklos, turinčios reikšmės pagal susitarimą, apyvartą;

| c) | dalyvaujanči perkanči organizacij atviroje rinkoje ; |
| --- | --- |

c)

dalyvaujanči perkanči organizacij atviroje rinkoje ;

| d) | susitarimas neapima jokių finansinių pervedimų tarp dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų, išskyrus darbų, paslaugų ar prekių faktinių sąnaudų kompensavimą; |
| --- | --- |

d)

susitarimas neapima jokių finansinių pervedimų tarp dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų, išskyrus darbų, paslaugų ar prekių faktinių sąnaudų kompensavimą;

| d) | susitarimas neapima jokių finansinių pervedimų tarp dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų, išskyrus darbų, paslaugų ar prekių faktinių sąnaudų kompensavimą; |
| --- | --- |

d)

susitarimas neapima jokių finansinių pervedimų tarp dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų, išskyrus darbų, paslaugų ar prekių faktinių sąnaudų kompensavimą;

| e) | nė vienoje iš dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų nėra privataus kapitalo. |
| --- | --- |

e)

nė vienoje iš dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų nėra privataus kapitalo.

| e) | nė vienoje iš dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų nėra privataus kapitalo. |
| --- | --- |

e)

nė vienoje iš dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų ar subjektų nėra privataus kapitalo.

Paaiškinimas

Tarp perkančiųjų organizacijų sudarytoms koncesijų sutartims viešųjų pirkimų taisyklės c–e punktuose nurodytomis sąlygomis visai neturėtų būti taikomos (siekiant užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami atsakingai).

Perkančiosioms organizacijoms taip pat turi būti leidžiama bendradarbiauti su tiesioginėmis viešosiomis paslaugomis nesusijusiose srityse. Pavyzdžiui, gali būti bendradarbiaujama procesų, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos jų veiklai arba padedama ją vykdyti, srityse: IRT, būsto, pirkimo, maitinimo.

Toks perkančiųjų organizacijų bendradarbiavimas ne visuomet grindžiamas lygiateise partneryste. Didesnės valdžios institucijos kartais atlieka darbą mažesnių vardu. Todėl pageidautina, kad viena perkančioji organizacija koncesijos sutartį galėtų įgyvendinti kitos vardu. Tikslas – užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų panaudotos tinkamai.

ETT nėra nurodęs, kad atviroje rinkoje gali būti gaunama ne daugiau kaip 10 proc. perkančiųjų organizacijų apyvartos. Procentas nuo apyvartos turi priklausyti nuo veiklos pobūdžio ir kitų veiksnių. Taip pat svarbu, kad išimtis būtų siejama ne su visomis privataus kapitalo formomis, o tik su aktyviu privačiu kapitalu, t. y. jei akcininkas yra privati rinkoje veikianti įmonė, – tik tokiu atveju viešųjų pirkimų procedūra turėtų būti privaloma.

20   pakeitimas

15 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai | 15 straipsnis


  Valdžios institucijų santykiai |
| 5.   Privataus kapitalo nebuvimas, nurodytas 1–4 dalyse, tikrinamas suteikiant koncesiją arba sudarant susitarimą. | 5. |
| Šiame straipsnyje numatytos išimtys nebetaikomos nuo to momento, kai atsiranda privatus kapitalas ir dėl to tebevykdomos koncesijos turi būti atvertos konkurencijai taikant įprastas koncesijų suteikimo procedūras. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

15 straipsnis

Valdžios institucijų santykiai

5.   Privataus kapitalo nebuvimas, nurodytas 1–4 dalyse, tikrinamas suteikiant koncesiją arba sudarant susitarimą.

5.

Šiame straipsnyje numatytos išimtys nebetaikomos nuo to momento, kai atsiranda privatus kapitalas ir dėl to tebevykdomos koncesijos turi būti atvertos konkurencijai taikant įprastas koncesijų suteikimo procedūras.

Paaiškinimas

Kad būtų pasiekti nustatyti koncesijų teisės tikslai dėl supaprastinimo, reikėtų vengti komplikuotų aiškinimų teisės akte, nes tai tikrai nepadidina teisinio tikrumo ir peržengia Teisingumo Teismo praktikos ribas.

21   pakeitimas

26 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 26 straipsnis


  Koncesijos skelbimai | 26 straipsnis


  Koncesijos skelbimai |
| ... | ... |
| 3.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai apie planuojamo socialinių ir kitų specifinių paslaugų koncesijos suteikimo ketinimus skelbia išankstiniame informaciniame skelbime kuo skubiau, prasidėjus finansiniams metams. Šiuose skelbimuose pateikiama XIII priede nurodyta informacija. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

26 straipsnis

Koncesijos skelbimai

26 straipsnis

Koncesijos skelbimai

...

...

3.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai apie planuojamo socialinių ir kitų specifinių paslaugų koncesijos suteikimo ketinimus skelbia išankstiniame informaciniame skelbime kuo skubiau, prasidėjus finansiniams metams. Šiuose skelbimuose pateikiama XIII priede nurodyta informacija.

Paaiškinimas

Socialinių paslaugų poveikis bendrajai rinkai yra labai mažas arba neturi jokio poveikio ir paprastai jos yra teikiamos vietos mastu. Šioje srityje siūlomi reikalavimai teikti informaciją uždėtų perkančiosioms organizacijoms neproporcingą naštą. Atsižvelgiant į pagrindinį reformos tikslą – supaprastinti viešųjų pirkimų teisę, taisyklės neturėtų būti griežtinamos.

22   pakeitimas

35 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 35 straipsnis


  Procedūrinės garantijos | 35 straipsnis


  Procedūrinės garantijos |
| 1.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai skelbime apie sutartį, kvietime teikti pasiūlymus ar koncesijos dokumentuose pateikia koncesijos aprašymą, koncesijos suteikimo kriterijus ir minimalius reikalavimus. Ši informacija turi padėti ūkio subjektams suprasti koncesijos pobūdį bei taikymo sritį ir apsispręsti, ar dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje. Aprašymas, suteikimo kriterijai ir minimalūs reikalavimai derybų procese nekeičiami. | 1.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai skelbime apie sutartį, kvietime teikti pasiūlymus ar koncesijos dokumentuose pateikia koncesijos aprašymą, koncesijos suteikimo kriterijus ir minimalius reikalavimus. Ši informacija turi padėti ūkio subjektams suprasti koncesijos pobūdį bei taikymo sritį ir apsispręsti, ar dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje. . |
| | |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

35 straipsnis

Procedūrinės garantijos

35 straipsnis

Procedūrinės garantijos

1.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai skelbime apie sutartį, kvietime teikti pasiūlymus ar koncesijos dokumentuose pateikia koncesijos aprašymą, koncesijos suteikimo kriterijus ir minimalius reikalavimus. Ši informacija turi padėti ūkio subjektams suprasti koncesijos pobūdį bei taikymo sritį ir apsispręsti, ar dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje. Aprašymas, suteikimo kriterijai ir minimalūs reikalavimai derybų procese nekeičiami.

1.   Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai skelbime apie sutartį, kvietime teikti pasiūlymus ar koncesijos dokumentuose pateikia koncesijos aprašymą, koncesijos suteikimo kriterijus ir minimalius reikalavimus. Ši informacija turi padėti ūkio subjektams suprasti koncesijos pobūdį bei taikymo sritį ir apsispręsti, ar dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje. .

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Perkančiajai organizacijai konkurso metu gali tekti pakeisti arba patikslinti koncesiją, atsižvelgiant į konkurso dalyvių klausimus ir pastabas. Organizuodama derybas arba diskusijas perkančioji organizacija turėtų stengtis kuo geriau suderinti pasiūlą su paklausa. Todėl turėtų būti palikta galimybė iš dalies keisti arba papildyti minimalius reikalavimus ir skyrimo kriterijus, atsižvelgiant į naujas derybose arba diskusijose iškeltas idėjas. Kitokiu atveju pirkimo procedūra netenka savo vertės.

Šiuo metu, jei sutartis keičiama iš esmės, konkursas turi būti sustabdytas ir skelbiamas iš naujo. Todėl Komitetas rekomenduoja nustatyti paprastą tvarką, pagal kurią perkančiosios organizacijos galėtų keisti savo koncesijas paskelbdamos oficialų pakeitimą ir neilgam laikui pratęsdamos pasiūlymų pateikimo terminą.

23   pakeitimas

36 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 36 straipsnis


  Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas | 36 straipsnis


  Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas |
| 1.   Perkančiosios organizacijos koncesijos skelbime nustato dalyvavimo sąlygas, susijusias su: | 1.   Perkančiosios organizacijos koncesijos skelbime nustato dalyvavimo sąlygas, susijusias su: |
| (a) | tinkamumu vykdyti profesinę veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

36 straipsnis

Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas

36 straipsnis

Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas

1.   Perkančiosios organizacijos koncesijos skelbime nustato dalyvavimo sąlygas, susijusias su:

1.   Perkančiosios organizacijos koncesijos skelbime nustato dalyvavimo sąlygas, susijusias su:

(a)

tinkamumu vykdyti profesinę veiklą;

| (a) | tinkamumu vykdyti profesinę veiklą; |
| --- | --- |

(a)

tinkamumu vykdyti profesinę veiklą;

| (b) | ekonomine ir finansine padėtimi; |
| --- | --- |

(b)

ekonomine ir finansine padėtimi;

| (b) | ekonomine ir finansine padėtimi; |
| --- | --- |

(b)

ekonomine ir finansine padėtimi;

| (c) | techniniais ir profesiniais gebėjimais. |
| --- | --- |

(c)

techniniais ir profesiniais gebėjimais.

| (c) | techniniais ir profesiniais gebėjimais. |
| --- | --- |

(c)

techniniais ir profesiniais gebėjimais.

Perkančiosios organizacijos nustato tik tas dalyvavimo sąlygas, kurios yra tinkamos užtikrinti, kad kandidatas ar konkurso dalyvis būtų teisiškai ir finansiškai pajėgus ir turėtų komercinius ir techninius gebėjimus įvykdyti suteiktiną koncesiją. Visi reikalavimai yra susiję su sutarties dalyku ir griežtai jam proporcingi, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tikrą konkurenciją.

Perkančiosios organizacijos nustato tik tas dalyvavimo sąlygas, kurios yra tinkamos užtikrinti, kad kandidatas ar konkurso dalyvis būtų teisiškai ir finansiškai pajėgus ir turėtų komercinius ir techninius gebėjimus įvykdyti suteiktiną koncesiją.

Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos skelbime taip pat nurodo, kokią nuorodą ar nuorodas reikia pateikti siekiant įrodyti ūkio subjekto pajėgumą. Su tokiomis nuorodomis susiję reikalavimai yra nediskriminaciniai ir proporcingi koncesijos sutarties dalykui.

Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos skelbime taip pat nurodo, kokią nuorodą ar nuorodas reikia pateikti siekiant įrodyti ūkio subjekto pajėgumą. Su tokiomis nuorodomis susiję reikalavimai yra nediskriminaciniai ir proporcingi koncesijos sutarties dalykui.

Paaiškinimas

Žr. 2 ir 28 pakeitimus.

24   pakeitimas

36 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 36 straipsnis


  Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas


  7.   Valstybės narės gali numatyti, kad perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas gali neleisti ūkio subjektui dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje, jeigu vykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų: | 36 straipsnis


  Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas


  7.    gali numatyti, kad perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas gali neleisti ūkio subjektui dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje, jeigu vykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

36 straipsnis

Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas

7.   Valstybės narės gali numatyti, kad perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas gali neleisti ūkio subjektui dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje, jeigu vykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų:

36 straipsnis

Kandidatų atranka ir kokybinis vertinimas

7.    gali numatyti, kad perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas gali neleisti ūkio subjektui dalyvauti koncesijos suteikimo procedūroje, jeigu vykdoma bent viena iš toliau nurodytų sąlygų:

Paaiškinimas

Komitetas mano, kad tai priklauso perkančiųjų organizacijų kompetencijai.

25   pakeitimas

Įrašyti naują 38 straipsnio 3 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 38 straipsnis


  Paraiškų dėl koncesijos priėmimo terminai | 38 straipsnis


  Paraiškų dėl koncesijos priėmimo terminai |
| ... | ... |
| | 3. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

38 straipsnis

Paraiškų dėl koncesijos priėmimo terminai

38 straipsnis

Paraiškų dėl koncesijos priėmimo terminai

...

...

3.

Paaiškinimas

Kai kurios koncesijos sulaukia mažai susidomėjimo. Jei ja domisi tik viena šalis, nėra prasmės organizuoti viso konkurso. Be to, atviros diskusijos tokiu atveju padėtų pasiekti perkančiajai organizacijai ekonomiškai naudingiausią rezultatą.

26   pakeitimas

39 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai | 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai |
| ... | ... |
| 1.   Sutarties suteikimo kriterijai yra susiję su koncesijos sutarties dalyku, taip pat jais perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui neturi būti suteikiama neribota pasirinkimo laisvė. | 2. |
| Tais kriterijais užtikrinama veiksminga konkurencija ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, remdamiesi konkurso dalyvių pateikta informacija ir įrodymais, veiksmingai patikrina, ar pasiūlymai atitinka sutarties skyrimo kriterijus. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

...

...

1.   Sutarties suteikimo kriterijai yra susiję su koncesijos sutarties dalyku, taip pat jais perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui neturi būti suteikiama neribota pasirinkimo laisvė.

2.

Tais kriterijais užtikrinama veiksminga konkurencija ir jie pateikiami kartu su reikalavimais, pagal kuriuos galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją. Perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, remdamiesi konkurso dalyvių pateikta informacija ir įrodymais, veiksmingai patikrina, ar pasiūlymai atitinka sutarties skyrimo kriterijus.

Paaiškinimas

Ši nuostata visai nereikalinga. Ji neduoda jokios pridėtinės naudos ir turėtų būti išbraukta, jeigu siekiame supaprastinimo. Šios nuostatos esmė jau įtvirtinta pirminės teisės bendruosiuose principuose.

27   pakeitimas

39 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai


  4.   Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos suteikimą grįstų ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi pagal 2 dalį. Tokie kriterijai gali apimti ne tik kainą ar sąnaudas, bet ir bet kuriuos iš šių kriterijų: | 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai


  4.   Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos suteikimą grįstų arba ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi pagal 2 dalį. okie kriterijai gali apimti ne tik kainą ar sąnaudas, bet ir bet kuriuos iš šių kriterijų: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

4.   Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos suteikimą grįstų ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi pagal 2 dalį. Tokie kriterijai gali apimti ne tik kainą ar sąnaudas, bet ir bet kuriuos iš šių kriterijų:

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

4.   Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai koncesijos suteikimą grįstų arba ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi pagal 2 dalį. okie kriterijai gali apimti ne tik kainą ar sąnaudas, bet ir bet kuriuos iš šių kriterijų:

Paaiškinimas

Komitetas mano, kad mažiausios kainos kriterijų reikėtų palikti. Pagal dabartinę formuluotę nėra aišku, ar šį kriterijų galima taikyti. Kokybės kriterijai taip pat gali būti taikomi kaip „mažiausios kainos“ kriterijai, pavyzdžiui, kai nustatomi minimalūs reikalavimai. Perkančiosioms organizacijoms turėtų būti palikta galimybė sprendimą šiuo klausimu priimti pačioms. Be to, perkančiosios organizacijos dažnai būna priverstos mažinti išlaidas; nustatant skyrimo kriterijus į tai reikia atsižvelgti.

28   pakeitimas

39 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai | 39 straipsnis


  Koncesijos suteikimo kriterijai |
| 4.   ... | 4.   ... |
| a) | kokybę, įskaitant techninius pranašumus, estetines ir funkcines savybes, prieinamumą, tinkamumą visiems naudotojams, aplinkosaugos charakteristikas ir novatorišką pobūdį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

39 straipsnis

Koncesijos suteikimo kriterijai

4.   ...

4.   ...

a)

kokybę, įskaitant techninius pranašumus, estetines ir funkcines savybes, prieinamumą, tinkamumą visiems naudotojams, aplinkosaugos charakteristikas ir novatorišką pobūdį;

| a) | kokybę, įskaitant techninius pranašumus, estetines ir funkcines savybes, prieinamumą, tinkamumą visiems naudotojams, aplinkosaugos charakteristikas ir novatorišką pobūdį; |
| --- | --- |

a)

kokybę, įskaitant techninius pranašumus, estetines ir funkcines savybes, prieinamumą, tinkamumą visiems naudotojams, aplinkosaugos charakteristikas ir novatorišką pobūdį;

...

Paaiškinimas

Kai kurios perkančiosios organizacijos norėtų turėti galimybę reikalauti, kad jų viešuosiuose pirkimuose ir koncesijose būtų laikomasi socialinių kriterijų. Šiuo metu atliekant vertinimą į juos negalima atsižvelgti, nes jie nepakankamai tiesiogiai susiję su sutartimi. Todėl nuostata dėl jų įtraukta į viešųjų pirkimų direktyvą. Komitetas rekomenduoja direktyvoje aiškiai nurodyti, kad socialinius kriterijus taikyti galima. Perkančiosios organizacijos, kurios to pageidauja, galės nustatyti tokius kriterijus. 29 konstatuojamojoje dalyje minimos tokios socialinės sąlygos, bet šiame straipsnyje jos nenustatytos.

Taip pat žr. 2 ir 25 pakeitimus.

29   pakeitimas

40 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 40 straipsnis


  Gyvavimo ciklo sąnaudos | 40 straipsnis


  Gyvavimo ciklo sąnaudos |
| 3.   Kai bendra gyvavimo ciklo sąnaudų skaičiavimo metodika priimama kaip įstatymo galią turinčio Sąjungos akto, įskaitant atskirų sektorių teisinės bazės deleguotuosius aktus, dalis, ji taikoma, jei gyvavimo ciklo sąnaudų skaičiavimas yra įtraukiamas į 39 straipsnio 4 dalyje nurodytus sutarties skyrimo kriterijus. | |
| Tokių įstatymo galią turinčių aktų ir deleguotųjų aktų sąrašas pateiktas II priede. Komisija pagal 46 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus dėl šio sąrašo atnaujinimo, jeigu dėl naujų teisės aktų priėmimo, tokių teisės aktų panaikinimo arba pakeitimo tokie pakeitimai yra būtini. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

40 straipsnis

Gyvavimo ciklo sąnaudos

40 straipsnis

Gyvavimo ciklo sąnaudos

3.   Kai bendra gyvavimo ciklo sąnaudų skaičiavimo metodika priimama kaip įstatymo galią turinčio Sąjungos akto, įskaitant atskirų sektorių teisinės bazės deleguotuosius aktus, dalis, ji taikoma, jei gyvavimo ciklo sąnaudų skaičiavimas yra įtraukiamas į 39 straipsnio 4 dalyje nurodytus sutarties skyrimo kriterijus.

Tokių įstatymo galią turinčių aktų ir deleguotųjų aktų sąrašas pateiktas II priede. Komisija pagal 46 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus dėl šio sąrašo atnaujinimo, jeigu dėl naujų teisės aktų priėmimo, tokių teisės aktų panaikinimo arba pakeitimo tokie pakeitimai yra būtini.

Paaiškinimas

Faktas, kad Komisija ragina perkančiąsias organizacijas atsižvelgti į gyvavimo ciklo sąnaudas, kai yra skiriamos sutartys, yra sveikintinas. Tačiau pirmiau nurodytas įpareigojimas gerokai peržengia ribas, kai minima skaičiavimo metodika, kuri dar tik bus ateityje ir iš viso dar nėra sukurta. Teisinis reikalavimas taikyti neegzistuojantį metodą turi būti atmestas dėl nenuspėjamumo.

30   pakeitimas

42 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 42 straipsnis


  Koncesijos keitimas galiojimo laikotarpiu


  4.   Jeigu pakeitimo vertę galima išreikšti pinigais, pakeitimas nelaikomas esminiu pagal 1 dalį, jei jo vertė neviršija 5 straipsnyje nustatytų ribų ir yra mažesnė nei 5 proc. pradinės sutarties kainos, su sąlyga, kad pakeitimu nepakeičiamas bendras sutarties pobūdis. Jeigu daromi keli pakeitimai iš eilės, visi jie vertinami pagal iš eilės daromų pakeitimų kumuliacinę vertę. | 42 straipsnis


  Koncesijos keitimas galiojimo laikotarpiu


  Jeigu pakeitimo vertę galima išreikšti pinigais, pakeitimas nelaikomas esminiu pagal 1 dalį, jei jo vertė neviršija 5 straipsnyje nustatytų ribų ir yra mažesnė nei proc. pradinės sutarties kainos, su sąlyga, kad pakeitimu nepakeičiamas bendras sutarties pobūdis. Jeigu daromi keli pakeitimai iš eilės, visi jie vertinami pagal iš eilės daromų pakeitimų kumuliacinę vertę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

42 straipsnis

Koncesijos keitimas galiojimo laikotarpiu

4.   Jeigu pakeitimo vertę galima išreikšti pinigais, pakeitimas nelaikomas esminiu pagal 1 dalį, jei jo vertė neviršija 5 straipsnyje nustatytų ribų ir yra mažesnė nei 5 proc. pradinės sutarties kainos, su sąlyga, kad pakeitimu nepakeičiamas bendras sutarties pobūdis. Jeigu daromi keli pakeitimai iš eilės, visi jie vertinami pagal iš eilės daromų pakeitimų kumuliacinę vertę.

42 straipsnis

Koncesijos keitimas galiojimo laikotarpiu

Jeigu pakeitimo vertę galima išreikšti pinigais, pakeitimas nelaikomas esminiu pagal 1 dalį, jei jo vertė neviršija 5 straipsnyje nustatytų ribų ir yra mažesnė nei proc. pradinės sutarties kainos, su sąlyga, kad pakeitimu nepakeičiamas bendras sutarties pobūdis. Jeigu daromi keli pakeitimai iš eilės, visi jie vertinami pagal iš eilės daromų pakeitimų kumuliacinę vertę.

Paaiškinimas

Komitetas rekomenduoja nustatyti aukštesnę ribą, kada leidžiami pakeitimai. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad koncesijos paprastai trunka ilgiau negu viešųjų pirkimų sutartys.

31   pakeitimas

III priedo 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| III PRIEDAS
  PERKANČIŲJŲ SUBJEKTŲ VYKDOMA VEIKLA, NURODYTA 4 STRAIPSNYJE
  Šios direktyvos nuostatos, kuriomis reglamentuojamos perkančiųjų subjektų suteikiamos koncesijos, taikomos šiai veiklai: | III PRIEDAS
  PERKANČIŲJŲ SUBJEKTŲ VYKDOMA VEIKLA, NURODYTA 4 STRAIPSNYJE
  Šios direktyvos nuostatos, kuriomis reglamentuojamos perkančiųjų subjektų suteikiamos koncesijos, taikomos šiai veiklai: |
| ... | ... |
| 3. | Vandens srityje: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

III PRIEDAS

PERKANČIŲJŲ SUBJEKTŲ VYKDOMA VEIKLA, NURODYTA 4 STRAIPSNYJE

Šios direktyvos nuostatos, kuriomis reglamentuojamos perkančiųjų subjektų suteikiamos koncesijos, taikomos šiai veiklai:

III PRIEDAS

PERKANČIŲJŲ SUBJEKTŲ VYKDOMA VEIKLA, NURODYTA 4 STRAIPSNYJE

Šios direktyvos nuostatos, kuriomis reglamentuojamos perkančiųjų subjektų suteikiamos koncesijos, taikomos šiai veiklai:

...

...

3.

Vandens srityje:

| | |
| --- | --- |

a)

| a) | fiksuotų tinklų, skirtų paslaugai visuomenei teikti, suteikimui ar eksploatavimui, susijusiam su geriamojo vandens gamyba, perdavimu ar paskirstymu; |
| --- | --- |

fiksuotų tinklų, skirtų paslaugai visuomenei teikti, suteikimui ar eksploatavimui, susijusiam su geriamojo vandens gamyba, perdavimu ar paskirstymu;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | geriamojo vandens tiekimui tokiems tinklams. |
| --- | --- |

geriamojo vandens tiekimui tokiems tinklams.

| | |
| --- | --- |

Ši direktyva taip pat taikoma pirmiau nurodytą veiklą vykdančių subjektų suteikiamoms arba organizuojamoms koncesijoms, kurios yra susijusios su vienu iš toliau nurodytų dalykų:

a)

| a) | hidraulinės inžinerijos projektais, drėkinimu arba žemės sausinimu, su sąlyga, kad vandens kiekis, skirtas geriamajam vandeniui tiekti, sudaro daugiau nei 20 proc. viso vandens kiekio, gaunamo pagal šiuos projektus arba įrengus drėkinimo ar sausinimo sistemas; arba |
| --- | --- |

hidraulinės inžinerijos projektais, drėkinimu arba žemės sausinimu, su sąlyga, kad vandens kiekis, skirtas geriamajam vandeniui tiekti, sudaro daugiau nei 20 proc. viso vandens kiekio, gaunamo pagal šiuos projektus arba įrengus drėkinimo ar sausinimo sistemas; arba

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | nuotekų šalinimu arba valymu. |
| --- | --- |

nuotekų šalinimu arba valymu.

| | |
| --- | --- |

Perkančiojo subjekto, nurodyto 4 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 dalyje, geriamojo vandens tiekimas tinklams, skirtiems paslaugai visuomenei teikti, nelaikomas veikla, kaip apibrėžta 1 pastraipoje, kai vykdomos visos šios sąlygos:

a)

| a) | atitinkamas subjektas gamina geriamąjį vandenį, kuris jam būtinas šio priedo 1–4 dalyse nenurodytai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

atitinkamas subjektas gamina geriamąjį vandenį, kuris jam būtinas šio priedo 1–4 dalyse nenurodytai veiklai vykdyti;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | tiekimas viešajam tinklui priklauso tik nuo paties subjekto vartojimo ir neviršijo 30 proc. subjekto viso gaminamo geriamojo vandens kiekio, atsižvelgiant į trejų ankstesniųjų metų, įskaitant einamuosius metus, vidurkį. |
| --- | --- |

tiekimas viešajam tinklui priklauso tik nuo paties subjekto vartojimo ir neviršijo 30 proc. subjekto viso gaminamo geriamojo vandens kiekio, atsižvelgiant į trejų ankstesniųjų metų, įskaitant einamuosius metus, vidurkį.

| | |
| --- | --- |

...

Paaiškinimas

Atitinka 1, 5 ir 15 pakeitimus.

32   pakeitimas

IV priedas, pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Komitetas rekomenduoja užtikrinti, kad procedūros išliktų lanksčios, todėl siūlo numatyti galimybę koncesijos skelbime išdėstomą informaciją pateikti koncesijos dokumentuose, užuot taikius ilgai trunkančią koncesijos skelbimo procedūrą. Patirtis rodo, kad tuos klausimus reikia paaiškinti, būtų geriau, jei paaiškinimai būtų pateikiami pridedamuose koncesijos dokumentuose. Skaidrumas būtų garantuotas, nes koncesijos dokumentai iš anksto pateikiami visoms suinteresuotosioms šalims.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  OL L 204, 1998 7 21, p. 1

1

(2)  OL L 27, 1997 1 30, p. 20.

2

(3)  OL L 15, 1998 1 21, p. 14.

3

(4)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

4

(5)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

5

(6)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių.

6

(7)  OL L 293, 2008 10 31, p. 3.

7

(8)  OL L 315, 2007 12 3.

8

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/96

---

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo

2012/C 277/10

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina sumanymą parengti atskirą reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB), nes juo svariai prisidedama prie teritorinės sanglaudos tikslo, taip pat palankiai vertina biudžeto asignavimų padidinimą; be to, Regionų komitetas ragina, kad ES lėšos būtų skiriamos pagal bendradarbiavimo programas, o ne pagal valstybes nares, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina sumanymą parengti atskirą reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB), nes juo svariai prisidedama prie teritorinės sanglaudos tikslo, taip pat palankiai vertina biudžeto asignavimų padidinimą; be to, Regionų komitetas ragina, kad ES lėšos būtų skiriamos pagal bendradarbiavimo programas, o ne pagal valstybes nares,

| — | pažymi, kad dėl ETB daugiašalės prigimties jis negali būti valdomas partnerystės sutartimis. Todėl jos turi būti aiškiai pašalintos iš šios priemonės taikymo srities, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad dėl ETB daugiašalės prigimties jis negali būti valdomas partnerystės sutartimis. Todėl jos turi būti aiškiai pašalintos iš šios priemonės taikymo srities,

| — | apgailestauja, kad naujasis reglamentas nepritaikytas mažiems projektams, ir prašo Europos Komisijos numatyti išimtis mažoms tarpvalstybinėms programoms ir veiksmams, ypač tiems, kuriems skiriama mažiau nei 35 000 EUR, |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad naujasis reglamentas nepritaikytas mažiems projektams, ir prašo Europos Komisijos numatyti išimtis mažoms tarpvalstybinėms programoms ir veiksmams, ypač tiems, kuriems skiriama mažiau nei 35 000 EUR,

| — | mano, kad Europos teritoriniam bendradarbiavimui negalima automatiškai taikyti lėšų telkimo pagal sritis modelio, nes jam susirūpinimą kelia tai, kad, jeigu šis bendradarbiavimas būtų griežtai orientuotas į pagrindinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir teminius tikslus, jis neatliktų savo išskirtinio ir unikalaus vaidmens; todėl rekomenduoja teminių tikslų skaičių padidinti nuo keturių iki penkių ir išplėsti investicijų prioritetų sąrašą; todėl ragina į teminius tikslus įtraukti kitas sritis, tokias kaip turizmas, klimatą tausojantis jūrų transportas, kultūra ar demografinių pokyčių poveikis, |
| --- | --- |

—

mano, kad Europos teritoriniam bendradarbiavimui negalima automatiškai taikyti lėšų telkimo pagal sritis modelio, nes jam susirūpinimą kelia tai, kad, jeigu šis bendradarbiavimas būtų griežtai orientuotas į pagrindinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir teminius tikslus, jis neatliktų savo išskirtinio ir unikalaus vaidmens; todėl rekomenduoja teminių tikslų skaičių padidinti nuo keturių iki penkių ir išplėsti investicijų prioritetų sąrašą; todėl ragina į teminius tikslus įtraukti kitas sritis, tokias kaip turizmas, klimatą tausojantis jūrų transportas, kultūra ar demografinių pokyčių poveikis,

| — | mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant ETB, nustatant jo įgyvendinimui iškylančias kliūtis ir jas įveikiant, |
| --- | --- |

—

mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant ETB, nustatant jo įgyvendinimui iškylančias kliūtis ir jas įveikiant,

| — | ragina mažiau išsivysčiusiems regionams nustatyti 85 proc. bendro finansavimo normą, kaip numatyta bendrajame reglamente Nr. 1083/2006, |
| --- | --- |

—

ragina mažiau išsivysčiusiems regionams nustatyti 85 proc. bendro finansavimo normą, kaip numatyta bendrajame reglamente Nr. 1083/2006,

| — | pritaria atokiausiems regionams numatytai išimčiai dėl bendro finansavimo normos ir lėšų skyrimo ir prašo vietovėms, kurios iki 2004 m. balandžio 30 d. ar iki 2006 m. gruodžio 31 d. buvo prie Bendrijos išorės sienos, nustatyti specialias sąlygas, |
| --- | --- |

—

pritaria atokiausiems regionams numatytai išimčiai dėl bendro finansavimo normos ir lėšų skyrimo ir prašo vietovėms, kurios iki 2004 m. balandžio 30 d. ar iki 2006 m. gruodžio 31 d. buvo prie Bendrijos išorės sienos, nustatyti specialias sąlygas,

| — | ragina stiprinti visų fondų ir teritorinės sanglaudos programų veiklos koordinavimo mechanizmus; taip pat pabrėžia būtinybę geriau derinti ETB ir ES išorės finansines priemones ir patikslinti trečiųjų šalių dalyvavimo ETB programose taisykles, |
| --- | --- |

—

ragina stiprinti visų fondų ir teritorinės sanglaudos programų veiklos koordinavimo mechanizmus; taip pat pabrėžia būtinybę geriau derinti ETB ir ES išorės finansines priemones ir patikslinti trečiųjų šalių dalyvavimo ETB programose taisykles,

| — | pabrėžia Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) kaip esminės teritorinio bendradarbiavimo stiprinimo priemonės vaidmenį ir ragina valstybes nares panaikinti kliūtis, kurios arba atgraso nuo ETBG steigimo, arba trukdo ETBG veikimui. |
| --- | --- |

—

pabrėžia Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) kaip esminės teritorinio bendradarbiavimo stiprinimo priemonės vaidmenį ir ragina valstybes nares panaikinti kliūtis, kurios arba atgraso nuo ETBG steigimo, arba trukdo ETBG veikimui.

| Pranešėjas | Petr OSVALD (CZ / ESP), Pilzeno miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų
  COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD) |

Pranešėjas

Petr OSVALD (CZ / ESP), Pilzeno miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų

COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina sumanymą parengti atskirą reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB), kuris suteikia galimybę atsižvelgti į konkretų teritorinio bendradarbiavimo tikslą, aspektus ir šio bendradarbiavimo, kaip antrojo sanglaudos politikos tikslo, statusą; šiuo atskiru pasiūlymu dėl reglamento pabrėžiamas ETB indėlis remiant naują Sutartyje įtvirtintą teritorinės sanglaudos tikslą ir apskritai įgyvendinant sanglaudos politikos tikslus, taip pat didinama ETB, jį orientuojant į tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą, svarba; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina sumanymą parengti atskirą reglamentą dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB), kuris suteikia galimybę atsižvelgti į konkretų teritorinio bendradarbiavimo tikslą, aspektus ir šio bendradarbiavimo, kaip antrojo sanglaudos politikos tikslo, statusą; šiuo atskiru pasiūlymu dėl reglamento pabrėžiamas ETB indėlis remiant naują Sutartyje įtvirtintą teritorinės sanglaudos tikslą ir apskritai įgyvendinant sanglaudos politikos tikslus, taip pat didinama ETB, jį orientuojant į tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą, svarba;

| 2. | pritaria teiginiui, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo vaidmuo tampa dar svarbesnis atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių ir regionų problemos vis dažniau peržengia nacionalines ir (arba) regionines ribas, todėl reikalingos bendros bendradarbiavimo priemonės atitinkamu teritoriniu lygmeniu, ir kad ETB gali labai prisidėti siekiant naujojo Sutarties tikslo – teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

2.

pritaria teiginiui, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo vaidmuo tampa dar svarbesnis atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių ir regionų problemos vis dažniau peržengia nacionalines ir (arba) regionines ribas, todėl reikalingos bendros bendradarbiavimo priemonės atitinkamu teritoriniu lygmeniu, ir kad ETB gali labai prisidėti siekiant naujojo Sutarties tikslo – teritorinės sanglaudos;

| 3. | iš esmės remia Komisijos pasiūlymus teritorinį bendradarbiavimą derinti su strategija „Europa 2020“, tačiau reikia užtikrinti pakankamą lankstumą, kad būtų galima tinkamai reaguoti į vietos poreikius; todėl palankiai vertina tai, kad išsaugomos trys (tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio) ETB kryptys visuose Europos regionuose. Bendradabiavimo per sieną projektais ir struktūromis jau šiandien veiksmingai prisidedama prie Europos integracijos. Teigiamai vertintinas ir aktyvesnis trečiųjų šalių dalyvavimas; |
| --- | --- |

3.

iš esmės remia Komisijos pasiūlymus teritorinį bendradarbiavimą derinti su strategija „Europa 2020“, tačiau reikia užtikrinti pakankamą lankstumą, kad būtų galima tinkamai reaguoti į vietos poreikius; todėl palankiai vertina tai, kad išsaugomos trys (tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio) ETB kryptys visuose Europos regionuose. Bendradabiavimo per sieną projektais ir struktūromis jau šiandien veiksmingai prisidedama prie Europos integracijos. Teigiamai vertintinas ir aktyvesnis trečiųjų šalių dalyvavimas;

| 4. | mano, kad tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir toliau turėtų tekti svarbus vaidmuo vykdant Europos teritorinį bendradarbiavimą, todėl iš esmės pritaria pasiūlymui paskirstyti išteklius įvairiems ETB būdams; |
| --- | --- |

4.

mano, kad tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir toliau turėtų tekti svarbus vaidmuo vykdant Europos teritorinį bendradarbiavimą, todėl iš esmės pritaria pasiūlymui paskirstyti išteklius įvairiems ETB būdams;

| 5. | atkreipia dėmesį, kad visų pirma nedidelių tarpvalstybinių programų atveju reglamentas yra pernelyg painus, sudėtingas ir detalus ir kad tai gali trukdyti įgyvendinti nedidelio užmojo, tačiau dažnai labai efektyvius veiksmus; todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti, ar šioms programoms taip pat būtina taikyti visas nagrinėjamo reglamento nuostatas. Siekiant kuo didesnio veiksmingumo, negalima tų pačių reikalavimų taikyti tiek mažoms, tiek didelio masto programoms ir veiksmams; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį, kad visų pirma nedidelių tarpvalstybinių programų atveju reglamentas yra pernelyg painus, sudėtingas ir detalus ir kad tai gali trukdyti įgyvendinti nedidelio užmojo, tačiau dažnai labai efektyvius veiksmus; todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti, ar šioms programoms taip pat būtina taikyti visas nagrinėjamo reglamento nuostatas. Siekiant kuo didesnio veiksmingumo, negalima tų pačių reikalavimų taikyti tiek mažoms, tiek didelio masto programoms ir veiksmams;

| 6. | palankiai vertina šiuo metu taikomą metodą tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionams nustatyti; ragina išplėsti tarpvalstybinio bendradarbiavimo (A kryptis) aprėptį, kad būtų galima atsižvelgti į funkcinius tarpvalstybinius santykius ir įtraukti juos į programą. Be to, sprendimai dėl funkciškai vienas kitą papildančiųų regionų, kurie ypač svarbūs tikslams pasiekti, susiejimo turėtų būti priimti iki patvirtinant programą; taip pat palankiai vertina atsiradusią geresnę galimybę įgyvendinti daugiašalius projektus vietovėse, kuriose nebus vykdomos daugiašalės bendradarbiavimo programos; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina šiuo metu taikomą metodą tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionams nustatyti; ragina išplėsti tarpvalstybinio bendradarbiavimo (A kryptis) aprėptį, kad būtų galima atsižvelgti į funkcinius tarpvalstybinius santykius ir įtraukti juos į programą. Be to, sprendimai dėl funkciškai vienas kitą papildančiųų regionų, kurie ypač svarbūs tikslams pasiekti, susiejimo turėtų būti priimti iki patvirtinant programą; taip pat palankiai vertina atsiradusią geresnę galimybę įgyvendinti daugiašalius projektus vietovėse, kuriose nebus vykdomos daugiašalės bendradarbiavimo programos;

| 7. | pabrėžia, kad ETB atlieka esminį vaidmenį plėtojant tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma skatinant susijusių teritorijų integruotą teritorinį vystymąsi ir remiant makroregioninių strategijų projektų plėtojimą; palankiai vertina tai, kad iš esmės bus išsaugotos pripažintos tarptautinio bendradarbiavimo sritys (B kryptis) ir kad dėl ES makrostrategijų nebus kuriamos naujos bendradarbiavimo sritys arba atsisakoma tam tikrų tarptautinio bendradarbiavimo sričių; be to, iš esmės palankiai vertina tai, kad pagal tarptautinio bendradarbiavimo kryptį bus remiamas makroregioninių strategijų kūrimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ETB atlieka esminį vaidmenį plėtojant tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma skatinant susijusių teritorijų integruotą teritorinį vystymąsi ir remiant makroregioninių strategijų projektų plėtojimą; palankiai vertina tai, kad iš esmės bus išsaugotos pripažintos tarptautinio bendradarbiavimo sritys (B kryptis) ir kad dėl ES makrostrategijų nebus kuriamos naujos bendradarbiavimo sritys arba atsisakoma tam tikrų tarptautinio bendradarbiavimo sričių; be to, iš esmės palankiai vertina tai, kad pagal tarptautinio bendradarbiavimo kryptį bus remiamas makroregioninių strategijų kūrimas ir įgyvendinimas;

| 8. | atkreipia dėmesį į tarpregioninio bendradarbiavimo potencialą, visų pirma jo sverto poveikį naudojant struktūrinių fondų lėšas; mano, kad tarpregioninio bendradarbiavimo (C kryptis) finansavimas yra puiki priemonė remti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi patirtimi ir bendradarbiavimą sanglaudos politikos srityje, ir ragina labiau nei iki šiol atsižvelgti į šio keitimosi patirtimi rezultatus rengiant vietos ir regionų vystymosi strategijas (kapitalizavimas); |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tarpregioninio bendradarbiavimo potencialą, visų pirma jo sverto poveikį naudojant struktūrinių fondų lėšas; mano, kad tarpregioninio bendradarbiavimo (C kryptis) finansavimas yra puiki priemonė remti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi patirtimi ir bendradarbiavimą sanglaudos politikos srityje, ir ragina labiau nei iki šiol atsižvelgti į šio keitimosi patirtimi rezultatus rengiant vietos ir regionų vystymosi strategijas (kapitalizavimas);

ETB tikslas ir lėšų telkimas pagal sritis

| 9. | vis dėlto atkreipia dėmesį, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas visų pirma turėtų:






  — | bendradarbiaujant padėti spręsti visų susijusių regionų problemas, |
| --- | --- | --- |

9.

vis dėlto atkreipia dėmesį, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas visų pirma turėtų:

—

bendradarbiaujant padėti spręsti visų susijusių regionų problemas,

| — | būti veiksminga dalijimosi gerąja patirtimi ir mokymosi struktūra, |
| --- | --- |

—

būti veiksminga dalijimosi gerąja patirtimi ir mokymosi struktūra,

| — | padėti užtikrinti veiksmingesnį konkrečių problemų sprendimą pasiekus kritinę masę ir masto ekonomiją, |
| --- | --- |

—

padėti užtikrinti veiksmingesnį konkrečių problemų sprendimą pasiekus kritinę masę ir masto ekonomiją,

| — | pagerinti valdymą tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu koordinuojant sektorių politiką, veiksmus ir investicijas, |
| --- | --- |

—

pagerinti valdymą tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu koordinuojant sektorių politiką, veiksmus ir investicijas,

| — | padėti užtikrinti saugą ir stabilumą ir užmegzti abipusiškai naudingus santykius, |
| --- | --- |

—

padėti užtikrinti saugą ir stabilumą ir užmegzti abipusiškai naudingus santykius,

| — | prireikus padėti skatinti augimą, užimtumą ir ekosistemų apsauga pagrįstą valdymą, |
| --- | --- |

—

prireikus padėti skatinti augimą, užimtumą ir ekosistemų apsauga pagrįstą valdymą,

kaip nurodyta nagrinėjamo pasiūlymo dėl reglamento aiškinamajame memorandume;

| 10. | todėl mano, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas turėtų padėti ugdyti priklausymo Europai jausmą ir tarpusavio priklausomumo suvokimą, panaikinti išankstinį nusistatymą ir paskatinti susijusių regionų vystymąsi. Todėl Regionų komitetas mano, kad Europos teritoriniam bendradarbiavimui negalima automatiškai taikyti lėšų telkimo pagal sritis modelio, kad reikia atsižvelgti į įvairių regionų lygį ir potencialą ir nesistengti taikyti angliškai vadinamo one size fits all principo, t. y. visiems nustatyti tuos pačius prioritetus, bet, priešingai, laikytis teritorija grindžiamo požiūrio (angl. place based approach). Regionų komitetui susirūpinimą kelia tai, kad, jeigu Europos teritorinis bendradarbiavimas ir ypač tarpvalstybinis bendradarbiavimas būtų griežtai orientuotas į pagrindinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir teminius tikslus, šis bendradarbiavimas neatliktų savo išskirtinio ir unikalaus vaidmens ir taptų paprasta pagrindinės sanglaudos politikos atmaina, kuriai būdingas tik kitoks lėšų paskirstymo būdas; |
| --- | --- |

10.

todėl mano, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas turėtų padėti ugdyti priklausymo Europai jausmą ir tarpusavio priklausomumo suvokimą, panaikinti išankstinį nusistatymą ir paskatinti susijusių regionų vystymąsi. Todėl Regionų komitetas mano, kad Europos teritoriniam bendradarbiavimui negalima automatiškai taikyti lėšų telkimo pagal sritis modelio, kad reikia atsižvelgti į įvairių regionų lygį ir potencialą ir nesistengti taikyti angliškai vadinamo one size fits all principo, t. y. visiems nustatyti tuos pačius prioritetus, bet, priešingai, laikytis teritorija grindžiamo požiūrio (angl. place based approach). Regionų komitetui susirūpinimą kelia tai, kad, jeigu Europos teritorinis bendradarbiavimas ir ypač tarpvalstybinis bendradarbiavimas būtų griežtai orientuotas į pagrindinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir teminius tikslus, šis bendradarbiavimas neatliktų savo išskirtinio ir unikalaus vaidmens ir taptų paprasta pagrindinės sanglaudos politikos atmaina, kuriai būdingas tik kitoks lėšų paskirstymo būdas;

| 11. | ragina demografinius pokyčius ir jų poveikį visuotinės svarbos paslaugoms, taip pat tvarų regionų vystymąsi įtraukti kaip savarankiškas ETB temas. Prioritetas turėtų būti teikiamas naujoms miesto ir kaimo partnerystės formoms, kurios yra teritorinės sanglaudos regionų lygmeniu pagrindas (remiantis Teritorine darbotvarke 2020). Be to, trūksta tokių svarbių temų kaip turizmas, klimatą tausojantis jūrų transportas ir kultūra; |
| --- | --- |

11.

ragina demografinius pokyčius ir jų poveikį visuotinės svarbos paslaugoms, taip pat tvarų regionų vystymąsi įtraukti kaip savarankiškas ETB temas. Prioritetas turėtų būti teikiamas naujoms miesto ir kaimo partnerystės formoms, kurios yra teritorinės sanglaudos regionų lygmeniu pagrindas (remiantis Teritorine darbotvarke 2020). Be to, trūksta tokių svarbių temų kaip turizmas, klimatą tausojantis jūrų transportas ir kultūra;

| 12. | mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje labai svarbu nustatyti kiekvienos pasienio teritorijos vystymosi potencialą atsižvelgiant į dabartinį konkrečių regionų lygį. Europos teritorinis bendradarbiavimas, ypač pasienio bendradarbiavimas, neturėtų būti išskirtinai orientuotas į strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą, visų pirma turėtų būti siekiama sukurti sąlygas, reikalingas jai įgyvendinti kuo platesniu mastu, t. y. visoje Europoje. Todėl visų pirma pasienio bendradarbiavimo programoms turėtų būti numatyta galimybė pasirinkti teminius tikslus ir jos neturėtų būti varžomos iš anksto joms nustatytomis gairėmis; |
| --- | --- |

12.

mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje labai svarbu nustatyti kiekvienos pasienio teritorijos vystymosi potencialą atsižvelgiant į dabartinį konkrečių regionų lygį. Europos teritorinis bendradarbiavimas, ypač pasienio bendradarbiavimas, neturėtų būti išskirtinai orientuotas į strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą, visų pirma turėtų būti siekiama sukurti sąlygas, reikalingas jai įgyvendinti kuo platesniu mastu, t. y. visoje Europoje. Todėl visų pirma pasienio bendradarbiavimo programoms turėtų būti numatyta galimybė pasirinkti teminius tikslus ir jos neturėtų būti varžomos iš anksto joms nustatytomis gairėmis;

| 13. | pažymi, kad tvarią teritorinę sanglaudą bus galima pasiekti tik tada, kai pavyks regionuose įtraukti žmones ir užtikrinti jų dalyvavimą. Todėl reikėtų sudaryti galimybę, kad pagal ETB programas ir toliau galėtų būti remiamos pilietinės visuomenės ir kultūros sričių priemonės (pavyzdžiui, konkretūs mainų projektai), kurių labai teigiamų pavyzdžių galima rasti dabartinėse programose. Todėl raginama atitinkami išplėsti teminius tikslus; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad tvarią teritorinę sanglaudą bus galima pasiekti tik tada, kai pavyks regionuose įtraukti žmones ir užtikrinti jų dalyvavimą. Todėl reikėtų sudaryti galimybę, kad pagal ETB programas ir toliau galėtų būti remiamos pilietinės visuomenės ir kultūros sričių priemonės (pavyzdžiui, konkretūs mainų projektai), kurių labai teigiamų pavyzdžių galima rasti dabartinėse programose. Todėl raginama atitinkami išplėsti teminius tikslus;

| 14. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti tarptautinio bendradarbiavimo krypties tęstinumą; tačiau kritiškai vertina tai, kad papildomas investicijų prioritetas tarptautinio bendradarbiavimo srityje apsiriboja makroregioninių strategijų ir jūros baseino regionų strategijų kūrimu ir įgyvendinimu. Atsižvelgiant į gausius iššūkius, su kuriais regionai šiuo metu susiduria, taip pat į esamus trūkumus, tinkami investicijų prioritetai reikalingi ir kitiems regionams, subregionams ir funkcinėms sritims; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti tarptautinio bendradarbiavimo krypties tęstinumą; tačiau kritiškai vertina tai, kad papildomas investicijų prioritetas tarptautinio bendradarbiavimo srityje apsiriboja makroregioninių strategijų ir jūros baseino regionų strategijų kūrimu ir įgyvendinimu. Atsižvelgiant į gausius iššūkius, su kuriais regionai šiuo metu susiduria, taip pat į esamus trūkumus, tinkami investicijų prioritetai reikalingi ir kitiems regionams, subregionams ir funkcinėms sritims;

| 15. | pritaria požiūriui, kad tarpregioniniu bendradarbiavimu reikėtų siekti padidinti sanglaudos politikos veiksmingumą skatinant regionų dalijimąsi patirtimi ir panaudojant šių mainų rezultatus siekiant tikslo „Investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą“. Komitetas mano, kad šiam dalijimuisi patirtimi būtinas platus pagrindas ir jis neturėtų būti laikomas tik Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos priedu; |
| --- | --- |

15.

pritaria požiūriui, kad tarpregioniniu bendradarbiavimu reikėtų siekti padidinti sanglaudos politikos veiksmingumą skatinant regionų dalijimąsi patirtimi ir panaudojant šių mainų rezultatus siekiant tikslo „Investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą“. Komitetas mano, kad šiam dalijimuisi patirtimi būtinas platus pagrindas ir jis neturėtų būti laikomas tik Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos priedu;

| 16. | mano, kad Regionų komitetas turi aktyviai dalyvauti skatinant ETB, taip pat nustatant ir šalinant kliūtis tokio bendradarbiavimo plėtojimui siekiant užtikrinti kuo geresnę sinergiją su kitomis sanglaudos politikos kryptimis; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Regionų komitetas turi aktyviai dalyvauti skatinant ETB, taip pat nustatant ir šalinant kliūtis tokio bendradarbiavimo plėtojimui siekiant užtikrinti kuo geresnę sinergiją su kitomis sanglaudos politikos kryptimis;

Finansinė parama ir bendro finansavimo norma

| 17. | palankiai vertina pasiūlymą padidinti Europos teritoriniam bendradarbiavimui numatytų išteklių sumą; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina pasiūlymą padidinti Europos teritoriniam bendradarbiavimui numatytų išteklių sumą;

| 18. | Komiteto nuomone, neveiksminga, kad pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą įgyvendinamoms veiksmų programoms siūloma 75 proc. bendro finansavimo norma, kuri nustatyta bendrajame reglamente, yra žemesnė už mažiau išsivysčiusiems regionams numatytą bendro finansavimo normą pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą. Ši žemesnė bendro finansavimo norma gali sumažinti susidomėjimą Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis šiuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Regionų komitetas mano, kad šis skirtumas yra nepagrįstas, ir prašo abiem tikslams numatyti vienodą 85 proc. bendro finansavimo normą. Jis taip pat mano, kad 50 proc. bendro finansavimo norma, nustatyta papildomoms išmokoms, skirtoms atokiausių regionų tarpregioniniam bendradarbiavimui stiprinti, yra nepagrįstai maža, ir prašo ją padidinti iki 85 proc.; |
| --- | --- |

18.

Komiteto nuomone, neveiksminga, kad pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą įgyvendinamoms veiksmų programoms siūloma 75 proc. bendro finansavimo norma, kuri nustatyta bendrajame reglamente, yra žemesnė už mažiau išsivysčiusiems regionams numatytą bendro finansavimo normą pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą. Ši žemesnė bendro finansavimo norma gali sumažinti susidomėjimą Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis šiuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Regionų komitetas mano, kad šis skirtumas yra nepagrįstas, ir prašo abiem tikslams numatyti vienodą 85 proc. bendro finansavimo normą. Jis taip pat mano, kad 50 proc. bendro finansavimo norma, nustatyta papildomoms išmokoms, skirtoms atokiausių regionų tarpregioniniam bendradarbiavimui stiprinti, yra nepagrįstai maža, ir prašo ją padidinti iki 85 proc.;

| 19. | nurodo, kad prie bendro finansavimo nevisada prisideda tik programos dalyviai, valstybės narės ar kitos viešosios institucijos, – prie jo gali prisidėti ir gavėjai. Todėl neturėtų būti apibendrintai reikalaujama, kad valstybės narės įsipareigotų skirti bendradarbiavimo programai reikalingas bendrojo finansavimo lėšas. Dėl šios priežasties turėtų būti atsisakyta Komisijos pasiūlyme numatyto įsipareigojimo; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad prie bendro finansavimo nevisada prisideda tik programos dalyviai, valstybės narės ar kitos viešosios institucijos, – prie jo gali prisidėti ir gavėjai. Todėl neturėtų būti apibendrintai reikalaujama, kad valstybės narės įsipareigotų skirti bendradarbiavimo programai reikalingas bendrojo finansavimo lėšas. Dėl šios priežasties turėtų būti atsisakyta Komisijos pasiūlyme numatyto įsipareigojimo;

| 20. | mano, kad, siekiant išlaikyti kokybišką bendradarbiavimą, reikia išsaugoti šiuo metu bendro finansavimo normai taikomas sąlygas, kurios numatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (bendrasis reglamentas) 53 straipsnio 3 ir 4 dalyse: „3. Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo veiksmų programoms, kai ne mažiau kaip vienas dalyvis priklauso valstybėms narėms, kurių vidutinis bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui 2001–2003 m. buvo mažesnis nei 85 % 25 ES narių vidurkio tuo pačiu laikotarpiu, ERPF parama neviršija 85 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Visoms kitoms veiksmų programoms ERPF parama neviršija 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF. 4. Fondų paramai prioritetinių krypčių lygiu III priedo 3 dalyje nustatytos viršutinės ribos netaikomos. Tačiau jos nustatomos tam, kad būtų laikomasi fondų paramos didžiausios sumos ir kiekvieno fondo didžiausių paramos dydžių veiksmų programų lygiu.“; |
| --- | --- |

20.

mano, kad, siekiant išlaikyti kokybišką bendradarbiavimą, reikia išsaugoti šiuo metu bendro finansavimo normai taikomas sąlygas, kurios numatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (bendrasis reglamentas) 53 straipsnio 3 ir 4 dalyse: „3. Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo veiksmų programoms, kai ne mažiau kaip vienas dalyvis priklauso valstybėms narėms, kurių vidutinis bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui 2001–2003 m. buvo mažesnis nei 85 % 25 ES narių vidurkio tuo pačiu laikotarpiu, ERPF parama neviršija 85 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Visoms kitoms veiksmų programoms ERPF parama neviršija 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF. 4. Fondų paramai prioritetinių krypčių lygiu III priedo 3 dalyje nustatytos viršutinės ribos netaikomos. Tačiau jos nustatomos tam, kad būtų laikomasi fondų paramos didžiausios sumos ir kiekvieno fondo didžiausių paramos dydžių veiksmų programų lygiu.“;

| 21. | mano, kad netikslinga kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatyti didžiausią bendro finansavimo normą, kaip numatoma bendrajame reglamente. Turėtų būti galimybė diferencijuoti bendro finansavimo sumą pagal skirtingas prioritetines kryptis siekiant paskatinti paramos gavėjus įgyvendinti tam tikrus strateginius prioritetus. Reikėtų kiekvienoje programoje nustatyti kiekvienai priemonei skirto bendro finansavimo normą atsižvelgiant į jos tipą, kadangi ne visoms priemonėms turėtų būti teikiama didžiausia parama; |
| --- | --- |

21.

mano, kad netikslinga kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatyti didžiausią bendro finansavimo normą, kaip numatoma bendrajame reglamente. Turėtų būti galimybė diferencijuoti bendro finansavimo sumą pagal skirtingas prioritetines kryptis siekiant paskatinti paramos gavėjus įgyvendinti tam tikrus strateginius prioritetus. Reikėtų kiekvienoje programoje nustatyti kiekvienai priemonei skirto bendro finansavimo normą atsižvelgiant į jos tipą, kadangi ne visoms priemonėms turėtų būti teikiama didžiausia parama;

| 22. | pritaria minčiai, kad bendradarbiavimo programos, į kurias įtraukti atokiausi regionai, turėtų gauti bent 150 proc. ERPF paramos, gautos 2007–2013 m., ir kad dar 50 mln. eurų iš tarpregioninio bendradarbiavimo asignavimų būtų skiriama atokiausių regionų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

22.

pritaria minčiai, kad bendradarbiavimo programos, į kurias įtraukti atokiausi regionai, turėtų gauti bent 150 proc. ERPF paramos, gautos 2007–2013 m., ir kad dar 50 mln. eurų iš tarpregioninio bendradarbiavimo asignavimų būtų skiriama atokiausių regionų bendradarbiavimui;

| 23. | prašo vietovėms, kurios iki 2004 m. balandžio 30 d. ar iki 2006 m. gruodžio 31 d. buvo prie Bendrijos išorės sienos ir kurios nuo kitos dienos po šių datų nustojo tokiomis būti, nustatyti specialias sąlygas, kaip dabartinio programavimo laikotarpio atveju pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (bendrasis reglamentas) 52 straipsnį. Septyneri paramos metai negali būti laikomi pakankamu laikotarpiu šių vietovių problemoms išspręsti. Regionų komitetas atkreipia dėmesį, kad didesnė parama prie buvusių ES sienų esančioms vietovėms ne tik atitinka tikslą kelti minėtų regionų ekonomikos lygį, bet ir turi didelės įtakos Europos identiteto kūrimui ir tarpusavio sąsajoms, taip pat padeda įveikti išankstinį nusistatymą; |
| --- | --- |

23.

prašo vietovėms, kurios iki 2004 m. balandžio 30 d. ar iki 2006 m. gruodžio 31 d. buvo prie Bendrijos išorės sienos ir kurios nuo kitos dienos po šių datų nustojo tokiomis būti, nustatyti specialias sąlygas, kaip dabartinio programavimo laikotarpio atveju pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (bendrasis reglamentas) 52 straipsnį. Septyneri paramos metai negali būti laikomi pakankamu laikotarpiu šių vietovių problemoms išspręsti. Regionų komitetas atkreipia dėmesį, kad didesnė parama prie buvusių ES sienų esančioms vietovėms ne tik atitinka tikslą kelti minėtų regionų ekonomikos lygį, bet ir turi didelės įtakos Europos identiteto kūrimui ir tarpusavio sąsajoms, taip pat padeda įveikti išankstinį nusistatymą;

Programavimas

| 24. | kritiškai vertina tai, kad dėl 7 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų reikalavimų rengiant programos planą palyginti su dabartiniu programavimo laikotarpiu gerokai išaugs administracinė našta, tačiau nebus sukurta apčiuopiama pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

24.

kritiškai vertina tai, kad dėl 7 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų reikalavimų rengiant programos planą palyginti su dabartiniu programavimo laikotarpiu gerokai išaugs administracinė našta, tačiau nebus sukurta apčiuopiama pridėtinė vertė;

| 25. | nurodo, kad ETB dėl savo daugiašalio pobūdžio negali būti valdomas naudojant partnerystės susitarimo priemonę. Todėl ji turi būti vienareikšmiškai pašalinta iš šios priemonės taikymo srities; |
| --- | --- |

25.

nurodo, kad ETB dėl savo daugiašalio pobūdžio negali būti valdomas naudojant partnerystės susitarimo priemonę. Todėl ji turi būti vienareikšmiškai pašalinta iš šios priemonės taikymo srities;

| 26. | laikosi nuomonės, kad labai svarbu parengti direktyvą dėl ETB programoms skiriamos valstybės pagalbos taisyklių praktinio taikymo, ir ragina į galimų tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonių gavėjų ratą įtraukti ir privačius subjektus, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), bet su sąlyga, kad tam pritars visos su atitinkama programa susijusios valstybės narės; |
| --- | --- |

26.

laikosi nuomonės, kad labai svarbu parengti direktyvą dėl ETB programoms skiriamos valstybės pagalbos taisyklių praktinio taikymo, ir ragina į galimų tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonių gavėjų ratą įtraukti ir privačius subjektus, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), bet su sąlyga, kad tam pritars visos su atitinkama programa susijusios valstybės narės;

| 27. | apibrėžiant ETB programų tikslines grupes ragina labiau atsižvelgti į labai skirtingas Europos regionų ir vietos lygmens valdymo struktūras. Reikia siekti geriau atsižvelgti į viešųjų subjektų organizacinių formų valstybių narių regionuose įvairovę. Visų pirma neturėtų atsitikti taip, kad dėl privačios teisės organizacinės formos negalės dalyvauti viešojo sektoriaus subjektai; |
| --- | --- |

27.

apibrėžiant ETB programų tikslines grupes ragina labiau atsižvelgti į labai skirtingas Europos regionų ir vietos lygmens valdymo struktūras. Reikia siekti geriau atsižvelgti į viešųjų subjektų organizacinių formų valstybių narių regionuose įvairovę. Visų pirma neturėtų atsitikti taip, kad dėl privačios teisės organizacinės formos negalės dalyvauti viešojo sektoriaus subjektai;

Stebėsena ir vertinimas

| 28. | pažymi, kad pareigos teikti ataskaitas išplečiamos tiek ataskaitų apimties, tiek ir dažnumo požiūriu, ir ragina šiuo reikalavimus kiek galima sumažinti. Todėl Komitetas nepritaria siūlymui, metinių įgyvendinimo ataskaitų terminą vietoj iki šiol taikomo kitų metų birželio 30 d. paankstinti iki balandžio 30 d. Kai derinama su keletu skirtingomis kalbomis kalbančių partnerių, išauga sąnaudos, taigi reikia ir daugiau laiko. |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad pareigos teikti ataskaitas išplečiamos tiek ataskaitų apimties, tiek ir dažnumo požiūriu, ir ragina šiuo reikalavimus kiek galima sumažinti. Todėl Komitetas nepritaria siūlymui, metinių įgyvendinimo ataskaitų terminą vietoj iki šiol taikomo kitų metų birželio 30 d. paankstinti iki balandžio 30 d. Kai derinama su keletu skirtingomis kalbomis kalbančių partnerių, išauga sąnaudos, taigi reikia ir daugiau laiko.

| 29. | palankiai vertina tai, kad nustatomi bendri išdirbio ir rezultatų rodikliai, kad būtų galima veiksmingiau siekti tikslo ir labiau orientuotis į poveikį, taip pat atlikti bendrą programų vertinimą. Tačiau ETB reglamento priede siūlomi rodikliai labai dažnai neatitinka konkrečių ETB reikalavimų ir nesuteikia pakankamai galimybių aprašyti arba netgi įvertinti ETB kokybę. Todėl Komitetas ragina persvarstyti rodiklių rinkinį, kad juos taikant būtų galima tinkamai aprašyti konkrečius ETB rezultatus; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad nustatomi bendri išdirbio ir rezultatų rodikliai, kad būtų galima veiksmingiau siekti tikslo ir labiau orientuotis į poveikį, taip pat atlikti bendrą programų vertinimą. Tačiau ETB reglamento priede siūlomi rodikliai labai dažnai neatitinka konkrečių ETB reikalavimų ir nesuteikia pakankamai galimybių aprašyti arba netgi įvertinti ETB kokybę. Todėl Komitetas ragina persvarstyti rodiklių rinkinį, kad juos taikant būtų galima tinkamai aprašyti konkrečius ETB rezultatus;

| 30. | iš esmės palankiai vertina techninei pagalbai skirtų 6 proc. bendros sumos, tačiau ne mažiau kaip 1,5 mln. eurų, nustatymą. Tačiau Komitetas mano, kad gali kilti problemų dėl įpareigojimo visą keitimąsi informacija perkelti į elektronines duomenų keitimosi sistemas iki 2014 m. gruodžio 31 d. tam naudojant techninę pagalbą; |
| --- | --- |

30.

iš esmės palankiai vertina techninei pagalbai skirtų 6 proc. bendros sumos, tačiau ne mažiau kaip 1,5 mln. eurų, nustatymą. Tačiau Komitetas mano, kad gali kilti problemų dėl įpareigojimo visą keitimąsi informacija perkelti į elektronines duomenų keitimosi sistemas iki 2014 m. gruodžio 31 d. tam naudojant techninę pagalbą;

Valdymas, kontrolė ir akreditavimas

| 31. | iš esmės pritaria 2007–2013 m. finansavimo laikotarpiu sėkmingai naudotų valdymo struktūrų išsaugojimą veiklos programoms įgyvendinti, taip pat bendrą struktūrų tęstinumą ir aiškesnį užduočių ir atsakomybės priskyrimą įvairioms institucijoms įgyvendinant programą; |
| --- | --- |

31.

iš esmės pritaria 2007–2013 m. finansavimo laikotarpiu sėkmingai naudotų valdymo struktūrų išsaugojimą veiklos programoms įgyvendinti, taip pat bendrą struktūrų tęstinumą ir aiškesnį užduočių ir atsakomybės priskyrimą įvairioms institucijoms įgyvendinant programą;

| 32. | palankiai vertina galimybę susieti vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų funkcijas (žr. Bendrojo reglamento 113 straipsnį), tačiau pasisako prieš jų susiejimą ETB srityje (žr. ETB reglamento 22 straipsnį) ir visiškai nesutinka su numatytu valdymo ir kontrolės įstaigų akreditavimu; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina galimybę susieti vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų funkcijas (žr. Bendrojo reglamento 113 straipsnį), tačiau pasisako prieš jų susiejimą ETB srityje (žr. ETB reglamento 22 straipsnį) ir visiškai nesutinka su numatytu valdymo ir kontrolės įstaigų akreditavimu;

Fondų koordinavimas

| 33. | palankiai vertina pastangas pagerinti Europos teritorinio bendradarbiavimo programų ir kitų sanglaudos politikos priemonių koordinavimą; šiuo tikslu per Bendrijos finansuojamų bendradarbiavimo projektų rezultatų sklaidą turi būti didinama šių projektų vertė, siekiant padidinti jų poveikį ir nedubliuoti priemonių, kurios jau išmėgintos ir išbandytos; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina pastangas pagerinti Europos teritorinio bendradarbiavimo programų ir kitų sanglaudos politikos priemonių koordinavimą; šiuo tikslu per Bendrijos finansuojamų bendradarbiavimo projektų rezultatų sklaidą turi būti didinama šių projektų vertė, siekiant padidinti jų poveikį ir nedubliuoti priemonių, kurios jau išmėgintos ir išbandytos;

| 34. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad norint sukurti mechanizmą, padedantį užtikrinti fondų ir kitų priemonių koordinavimą, pirma reikia užtikrinti šių fondų ir priemonių koordinavimą ES lygmeniu, taip pat įgyvendinimo atskirose valstybėse narėse lygmeniu. Reikia įvesti vienodas ir suderintas procedūras, vienodą valdymą, stebėseną, išlaidų tinkamumą, rodiklių pateikimo metodą ir kt. Be to, vertėtų užtikrinti įvairių šalių tarpusavio koordinavimą, kadangi vis daugiau šalių dalyvauja Europos teritorinio bendradarbiavimo programose. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti suderinimui su išorės finansinėmis priemonėmis. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją parengti programų koordinavimo metodiką; |
| --- | --- |

34.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad norint sukurti mechanizmą, padedantį užtikrinti fondų ir kitų priemonių koordinavimą, pirma reikia užtikrinti šių fondų ir priemonių koordinavimą ES lygmeniu, taip pat įgyvendinimo atskirose valstybėse narėse lygmeniu. Reikia įvesti vienodas ir suderintas procedūras, vienodą valdymą, stebėseną, išlaidų tinkamumą, rodiklių pateikimo metodą ir kt. Be to, vertėtų užtikrinti įvairių šalių tarpusavio koordinavimą, kadangi vis daugiau šalių dalyvauja Europos teritorinio bendradarbiavimo programose. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti suderinimui su išorės finansinėmis priemonėmis. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją parengti programų koordinavimo metodiką;

| 35. | pastebi, kad pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos socialinio fondo (COM(2011) 607 final) 10 straipsnyje kalbama apie tarptautinį bendradarbiavimą, kuris apima tą patį laikotarpį, kaip ir reglamentas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo, tačiau nenurodomas joks ryšys su šiuo reglamentu. Vis dėlto Regionų komitetas mano, kad kaip tik svarbiausia užtikrinti iš ERPF ir iš ESF finansuojamų Europos teritorinio bendradarbiavimo veiksmų koordinavimą, kadangi tinkamai derinant šių dviejų fondų veiklą galima pasiekti reikiamą sinergiją. Apskritai galima tikėtis didelio iš ESF finansuojamos veiklos veiksmingumo, ypač tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje, kadangi kaimyninių šalių pasienio regionuose pastebima panaši padėtis turint omenyje darbo rinką, socialines problemas ir kt. ESF priklausančios teminės sritys yra labai svarbus visų Europos teritorinio bendradarbiavimo programų elementas, todėl Regionų komitetas prašo Europos Komisijos skirti deramą dėmesį šios veiklos koordinavimui. Jei nebus numatyta tobulesnė koordinavimo forma, reikėtų bent jau suteikti galimybę iš ERPF finansuoti ESF priklausančią teminę veiklą; |
| --- | --- |

35.

pastebi, kad pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos socialinio fondo (COM(2011) 607 final) 10 straipsnyje kalbama apie tarptautinį bendradarbiavimą, kuris apima tą patį laikotarpį, kaip ir reglamentas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo, tačiau nenurodomas joks ryšys su šiuo reglamentu. Vis dėlto Regionų komitetas mano, kad kaip tik svarbiausia užtikrinti iš ERPF ir iš ESF finansuojamų Europos teritorinio bendradarbiavimo veiksmų koordinavimą, kadangi tinkamai derinant šių dviejų fondų veiklą galima pasiekti reikiamą sinergiją. Apskritai galima tikėtis didelio iš ESF finansuojamos veiklos veiksmingumo, ypač tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje, kadangi kaimyninių šalių pasienio regionuose pastebima panaši padėtis turint omenyje darbo rinką, socialines problemas ir kt. ESF priklausančios teminės sritys yra labai svarbus visų Europos teritorinio bendradarbiavimo programų elementas, todėl Regionų komitetas prašo Europos Komisijos skirti deramą dėmesį šios veiklos koordinavimui. Jei nebus numatyta tobulesnė koordinavimo forma, reikėtų bent jau suteikti galimybę iš ERPF finansuoti ESF priklausančią teminę veiklą;

| 36. | mano, kad būtų labai naudinga naują Europos infrastruktūros tinklų priemonę suderinti su Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis, kadangi taikant šią naują priemonę turės būti atsižvelgiama į pasienio ir tarptautinius santykius; |
| --- | --- |

36.

mano, kad būtų labai naudinga naują Europos infrastruktūros tinklų priemonę suderinti su Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis, kadangi taikant šią naują priemonę turės būti atsižvelgiama į pasienio ir tarptautinius santykius;

Trečiųjų šalių dalyvavimas

| 37. | mano, kad labai svarbu užtikrinti Europos teritorinio bendradarbiavimo programų ir finansinės pagalbos trečiosioms šalims priemonių koordinavimą. Į šias programas reikėtų tiesiogiai integruoti sistemą, kuri padėtų minėtas priemones suderinti su įvairiomis Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis, kad nebūtų jokių kliūčių trečiųjų šalių subjektams dalyvauti bendruose projektuose. Ši sistema, be kita ko, turėtų padėti užtikrinti valstybėse narėse vykdomų ETB programų ir pasirengimo narystei bei kaimynystės programų procedūrų atitikimą, išlaidų tinkamumą ir kt. Be to, ji turėtų užtikrinti, kad trečiosios šalys garantuotų prieigą, administravimą ir pakankamus išteklius ETB programoms, skiriamus iš pasirengimo narystei ar kaimynystės programų; |
| --- | --- |

37.

mano, kad labai svarbu užtikrinti Europos teritorinio bendradarbiavimo programų ir finansinės pagalbos trečiosioms šalims priemonių koordinavimą. Į šias programas reikėtų tiesiogiai integruoti sistemą, kuri padėtų minėtas priemones suderinti su įvairiomis Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis, kad nebūtų jokių kliūčių trečiųjų šalių subjektams dalyvauti bendruose projektuose. Ši sistema, be kita ko, turėtų padėti užtikrinti valstybėse narėse vykdomų ETB programų ir pasirengimo narystei bei kaimynystės programų procedūrų atitikimą, išlaidų tinkamumą ir kt. Be to, ji turėtų užtikrinti, kad trečiosios šalys garantuotų prieigą, administravimą ir pakankamus išteklius ETB programoms, skiriamus iš pasirengimo narystei ar kaimynystės programų;

| 38. | pritaria, viena vertus, būtinybei patikslinti galiojančias finansų valdymo, programavimo, stebėsenos, vertinimo ir kontrolės taisykles, susijusias su trečiųjų šalių dalyvavimu tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programose, kita vertus, teiginiui, kad šios taisyklės turėtų būti nustatytos atitinkamose bendradarbiavimo programose ir (arba) svarbioje finansinėje sutartyje, kurią sudaro Komisija, kiekviena trečioji šalis ir valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkamos bendradarbiavimo programos vadovaujančioji institucija. Regionų komitetas vis dėlto atkreipia dėmesį į būtinybę pasirūpinti, kad problemų ar trečiosios šalies neveikimo atveju šios tarpvalstybinės ir tarpregioninės programos nebūtų vilkinamos ir kad nekiltų pavojus visam šių programų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

38.

pritaria, viena vertus, būtinybei patikslinti galiojančias finansų valdymo, programavimo, stebėsenos, vertinimo ir kontrolės taisykles, susijusias su trečiųjų šalių dalyvavimu tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programose, kita vertus, teiginiui, kad šios taisyklės turėtų būti nustatytos atitinkamose bendradarbiavimo programose ir (arba) svarbioje finansinėje sutartyje, kurią sudaro Komisija, kiekviena trečioji šalis ir valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkamos bendradarbiavimo programos vadovaujančioji institucija. Regionų komitetas vis dėlto atkreipia dėmesį į būtinybę pasirūpinti, kad problemų ar trečiosios šalies neveikimo atveju šios tarpvalstybinės ir tarpregioninės programos nebūtų vilkinamos ir kad nekiltų pavojus visam šių programų įgyvendinimui;

ETBG vaidmuo

| 39. | pabrėžia ETBG kaip esminės teritorinio bendradarbiavimo stiprinimo priemonės vaidmenį. Todėl dar kartą reikalauja nedelsiant priimti persvarstytą reglamentą dėl ETBG, kuris neturi didelio poveikio Europos Sąjungos biudžetui, ir nelaukti, kol bus priimtas visas teisės aktų paketas dėl sanglaudos politikos po 2013 m. Kartu ragina valstybes nares panaikinti visas administracines kliūtis, kurios arba atgraso nuo ETBG steigimo, arba diskriminuoja ETBG galimybę kitų teisinių priemonių atžvilgiu, visų pirma mokesčių ir personalo įdarbinimo srityje; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia ETBG kaip esminės teritorinio bendradarbiavimo stiprinimo priemonės vaidmenį. Todėl dar kartą reikalauja nedelsiant priimti persvarstytą reglamentą dėl ETBG, kuris neturi didelio poveikio Europos Sąjungos biudžetui, ir nelaukti, kol bus priimtas visas teisės aktų paketas dėl sanglaudos politikos po 2013 m. Kartu ragina valstybes nares panaikinti visas administracines kliūtis, kurios arba atgraso nuo ETBG steigimo, arba diskriminuoja ETBG galimybę kitų teisinių priemonių atžvilgiu, visų pirma mokesčių ir personalo įdarbinimo srityje;

| 40. | pažymi, kad valstybės narės turėtų būti paskatintos suteikti ETBG vadovaujančiųjų institucijų vaidmenį, o Europos Komisija turėtų pasiūlyti standartinį mechanizmą, paaiškinantį pasiūlymo dėl reglamento 25 straipsnio 3 dalies nuostatą, pagal kurią valstybės narės, kurių teritorijoje yra registruota ETBG arba yra įsisteigęs pagrindinis paramos gavėjas, privalo grąžinti kitų šalių paramos gavėjams nepagrįstai sumokėtą sumą. Dėl šios prievolės, nustatytos valstybėms, kurių teritorijoje registruota ETBG arba yra įsisteigęs pagrindinis paramos gavėjas, šių valstybių galimybė perduoti ETBG valdymo įgaliojimus gali būti labai apribota, kadangi joms gali tekti garantuoti tai, kas iš tikrųjų nepriklauso jų įtakos sričiai. Taigi Regionų komitetas mano, jog reikėtų patvirtinti, kad valstybės narės, kurios teritorijoje yra registruota ETBG, valdžios institucija gali įgalioti paramos gavėjo, kuriam buvo nepagrįstai sumokėta suma, valstybės narės valdžios instituciją išieškoti nepagrįstai sumokėtą sumą. Kitas variantas – taikyti galiojančias sąlygas programavimo laikotarpiu, kai atsakomybė tenka valstybei narei, kurioje yra įsisteigęs paramos gavėjas, kuris privalo grąžinti nepagrįstai sumokėtas lėšas; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad valstybės narės turėtų būti paskatintos suteikti ETBG vadovaujančiųjų institucijų vaidmenį, o Europos Komisija turėtų pasiūlyti standartinį mechanizmą, paaiškinantį pasiūlymo dėl reglamento 25 straipsnio 3 dalies nuostatą, pagal kurią valstybės narės, kurių teritorijoje yra registruota ETBG arba yra įsisteigęs pagrindinis paramos gavėjas, privalo grąžinti kitų šalių paramos gavėjams nepagrįstai sumokėtą sumą. Dėl šios prievolės, nustatytos valstybėms, kurių teritorijoje registruota ETBG arba yra įsisteigęs pagrindinis paramos gavėjas, šių valstybių galimybė perduoti ETBG valdymo įgaliojimus gali būti labai apribota, kadangi joms gali tekti garantuoti tai, kas iš tikrųjų nepriklauso jų įtakos sričiai. Taigi Regionų komitetas mano, jog reikėtų patvirtinti, kad valstybės narės, kurios teritorijoje yra registruota ETBG, valdžios institucija gali įgalioti paramos gavėjo, kuriam buvo nepagrįstai sumokėta suma, valstybės narės valdžios instituciją išieškoti nepagrįstai sumokėtą sumą. Kitas variantas – taikyti galiojančias sąlygas programavimo laikotarpiu, kai atsakomybė tenka valstybei narei, kurioje yra įsisteigęs paramos gavėjas, kuris privalo grąžinti nepagrįstai sumokėtas lėšas;

Kitos pastabos

| 41. | palankiai vertina nustatyto dydžio išmokos darbuotojams įvedimą, kadangi tai puiki priemonė, labai supaprastinanti paramos gavėjų reikalus. Nustatyto dydžio išmoka darbuotojams turi būti vienoda visose šalyse, kuriose vykdoma veikla, kadangi atliekamas tas pats darbas. Be to, reikalinga suderinta metodika šių išlaidų kontrolei vykdyti ir tinkamumui nustatyti. Tačiau Komitetas nesutinka su siūlymu apriboti nustatyto dydžio išmoką iki didžiausios 15 proc. visų sąnaudų dalies, nes paprastai teritoriniam bendradarbiavimui reikia daug darbuotojų ir 15 proc. dalis yra gerokai mažesnė už dabartinį personalo sąnaudų vidurkį; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina nustatyto dydžio išmokos darbuotojams įvedimą, kadangi tai puiki priemonė, labai supaprastinanti paramos gavėjų reikalus. Nustatyto dydžio išmoka darbuotojams turi būti vienoda visose šalyse, kuriose vykdoma veikla, kadangi atliekamas tas pats darbas. Be to, reikalinga suderinta metodika šių išlaidų kontrolei vykdyti ir tinkamumui nustatyti. Tačiau Komitetas nesutinka su siūlymu apriboti nustatyto dydžio išmoką iki didžiausios 15 proc. visų sąnaudų dalies, nes paprastai teritoriniam bendradarbiavimui reikia daug darbuotojų ir 15 proc. dalis yra gerokai mažesnė už dabartinį personalo sąnaudų vidurkį;

| 42. | nors Regionų komiteto nuomone, aplinkos apsaugos, išteklių naudojimo efektyvumo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, rizikos prevencijos ir valdymo, lyčių lygybės skatinimo, diskriminacijos dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos prevencijos, paramos lyčių lygybės ir lygių galimybių srityje bei kiti klausimai yra labai svarbūs, nereikėtų nustatyti reikalavimo juos nurodyti kiekvienoje programoje. Šios nuostatos gali labai apsunkinti ir paralyžiuoti visų pirma nedidelės apimties tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimą. Todėl Regionų komitetas rekomenduoja šių nuostatų netaikyti sistemingai, o tik tuomet, kai tai pagrįsta ir tinkama susijusių prioritetų ir veiksmų atžvilgiu; iš tikrųjų stengtis pagrįsti jų privalomą pobūdį būtų neprasminga ir nelogiška tuo atveju, kai vykdomi veiksmai neturi nieko bendra su minėtomis problemomis; |
| --- | --- |

42.

nors Regionų komiteto nuomone, aplinkos apsaugos, išteklių naudojimo efektyvumo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, rizikos prevencijos ir valdymo, lyčių lygybės skatinimo, diskriminacijos dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos prevencijos, paramos lyčių lygybės ir lygių galimybių srityje bei kiti klausimai yra labai svarbūs, nereikėtų nustatyti reikalavimo juos nurodyti kiekvienoje programoje. Šios nuostatos gali labai apsunkinti ir paralyžiuoti visų pirma nedidelės apimties tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimą. Todėl Regionų komitetas rekomenduoja šių nuostatų netaikyti sistemingai, o tik tuomet, kai tai pagrįsta ir tinkama susijusių prioritetų ir veiksmų atžvilgiu; iš tikrųjų stengtis pagrįsti jų privalomą pobūdį būtų neprasminga ir nelogiška tuo atveju, kai vykdomi veiksmai neturi nieko bendra su minėtomis problemomis;

| 43. | mano, jog svarbu, kad paramos gavėjai prisidėtų prie kūrimo, įgyvendinimo, aprūpinimo personalu ir veiksmų finansavimo. Vis dėlto, kalbant apie nedidelio masto projektus, t. y., tuos, kuriems iš ERPF skirta mažiau nei 35 000 eurų, reikalavimas atitikti keturis kriterijus gali apsunkinti jų rengimą ir įgyvendinimą; todėl Komitetas mano, jog netikslinga reikalauti, kad šie projektai atitiktų šią sąlygą; siūlo, kad kaip ir buvo iki šiol, šiems nedidelio masto projektas būtų taikomas reikalavimas atitikti bent du iš keturių kriterijų; |
| --- | --- |

43.

mano, jog svarbu, kad paramos gavėjai prisidėtų prie kūrimo, įgyvendinimo, aprūpinimo personalu ir veiksmų finansavimo. Vis dėlto, kalbant apie nedidelio masto projektus, t. y., tuos, kuriems iš ERPF skirta mažiau nei 35 000 eurų, reikalavimas atitikti keturis kriterijus gali apsunkinti jų rengimą ir įgyvendinimą; todėl Komitetas mano, jog netikslinga reikalauti, kad šie projektai atitiktų šią sąlygą; siūlo, kad kaip ir buvo iki šiol, šiems nedidelio masto projektas būtų taikomas reikalavimas atitikti bent du iš keturių kriterijų;

Pasiūlymai

| 44. | kadangi pabrėžiamas koordinavimas, veiksmingumas, skirtumų šalinimas ir integracija, siūlo nauju programavimo laikotarpiu imtis naujų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti teminių ir vystymo (transportas, energetika, darbo rinka, aplinkos apsauga, mokslas, moksliniai tyrimai ir kt.) strategijų tarpvalstybinį koordinavimą ir integruotų metodų įgyvendinimą. Tokiu būdu pavyktų tarpvalstybiniu lygmeniu atkreipti dėmesį į spragas, vystymosi potencialą ir kompleksinius sprendimus. Siekiant išspręsti aiškiai nustatytas problemas ir išnaudoti atskleistą vystymosi potencialą, reikėtų įtraukti tiek viešuosius, tiek privačius subjektus ir įvairių šaltinių teikiamus finansinius išteklius. Kad būtų užtikrintas tinkamas šios priemonės veikimas, labai pageidautina išnaudoti ETBG ir euroregionų potencialą. Šiai iniciatyvai Europos teritorinio bendradarbiavimo srityje reikėtų suteikti pakankamą finansinę paramą, kad būtų užtikrintas jos veiksmingumas. |
| --- | --- |

44.

kadangi pabrėžiamas koordinavimas, veiksmingumas, skirtumų šalinimas ir integracija, siūlo nauju programavimo laikotarpiu imtis naujų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama skatinti teminių ir vystymo (transportas, energetika, darbo rinka, aplinkos apsauga, mokslas, moksliniai tyrimai ir kt.) strategijų tarpvalstybinį koordinavimą ir integruotų metodų įgyvendinimą. Tokiu būdu pavyktų tarpvalstybiniu lygmeniu atkreipti dėmesį į spragas, vystymosi potencialą ir kompleksinius sprendimus. Siekiant išspręsti aiškiai nustatytas problemas ir išnaudoti atskleistą vystymosi potencialą, reikėtų įtraukti tiek viešuosius, tiek privačius subjektus ir įvairių šaltinių teikiamus finansinius išteklius. Kad būtų užtikrintas tinkamas šios priemonės veikimas, labai pageidautina išnaudoti ETBG ir euroregionų potencialą. Šiai iniciatyvai Europos teritorinio bendradarbiavimo srityje reikėtų suteikti pakankamą finansinę paramą, kad būtų užtikrintas jos veiksmingumas.

II.   REKOMENDUOJAMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

3 straipsnio 1 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Geografinė aprėptis | Geografinė aprėptis |
| 1.   Remtini tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionai yra Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei visas vidaus ir išorės sausumos sienas, išskyrus tuos, kurie įtraukti į pagal Sąjungos išorės finansines priemones vykdomas programas, ir visi Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei jūrines sienas, tarp kurių yra daugiausia 150 km, neatmetant galimybės tai koreguoti, siekiant užtikrinti bendradarbiavimo programos sričių, nustatytų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, darną ir tęstinumą. | 1.   Remtini tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionai yra Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei visas vidaus ir išorės sausumos sienas, išskyrus tuos, kurie įtraukti į pagal Sąjungos išorės finansines priemones vykdomas programas, ir visi Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei jūrines sienas, tarp kurių yra daugiausia km, neatmetant galimybės tai koreguoti, siekiant užtikrinti bendradarbiavimo programos sričių, nustatytų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, darną ir tęstinumą. |
| Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina pagal bendradarbiavimo programas suskirstytą remtinų tarpvalstybinių teritorijų sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. | Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina pagal bendradarbiavimo programas suskirstytą remtinų tarpvalstybinių teritorijų sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. |
| Sąraše tai pat nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skiriant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kuriose taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, pvz., Europos kaimynystės priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [EKP reglamentas] ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę pagal Reglamentą (ES) Nr. [...]/2012 [PNPP reglamentas]. | Sąraše tai pat nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skiriant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kuriose taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, pvz., Europos kaimynystės priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [EKP reglamentas] ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę pagal Reglamentą (ES) Nr. [...]/2012 [PNPP reglamentas]. |
| Pateikdamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų projektus valstybės narės gali prašyti į tam tikrą tarpvalstybinę teritoriją įtraukti kitus NUTS 3 lygio regionus, esančius šalia regionų, kurie išvardyti pagal antrą pastraipą priimtame sprendime, ir nurodo šio prašymo priežastis. | Pateikdamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų projektus valstybės narės gali prašyti į tam tikrą tarpvalstybinę teritoriją įtraukti kitus NUTS 3 lygio regionus, esančius šalia regionų, kurie išvardyti pagal antrą pastraipą priimtame sprendime, |
| [...] | [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Geografinė aprėptis

Geografinė aprėptis

1.   Remtini tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionai yra Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei visas vidaus ir išorės sausumos sienas, išskyrus tuos, kurie įtraukti į pagal Sąjungos išorės finansines priemones vykdomas programas, ir visi Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei jūrines sienas, tarp kurių yra daugiausia 150 km, neatmetant galimybės tai koreguoti, siekiant užtikrinti bendradarbiavimo programos sričių, nustatytų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, darną ir tęstinumą.

1.   Remtini tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionai yra Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei visas vidaus ir išorės sausumos sienas, išskyrus tuos, kurie įtraukti į pagal Sąjungos išorės finansines priemones vykdomas programas, ir visi Sąjungos NUTS 3 lygio regionai palei jūrines sienas, tarp kurių yra daugiausia km, neatmetant galimybės tai koreguoti, siekiant užtikrinti bendradarbiavimo programos sričių, nustatytų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, darną ir tęstinumą.

Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina pagal bendradarbiavimo programas suskirstytą remtinų tarpvalstybinių teritorijų sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina pagal bendradarbiavimo programas suskirstytą remtinų tarpvalstybinių teritorijų sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

Sąraše tai pat nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skiriant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kuriose taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, pvz., Europos kaimynystės priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [EKP reglamentas] ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę pagal Reglamentą (ES) Nr. [...]/2012 [PNPP reglamentas].

Sąraše tai pat nurodomi tie Sąjungos NUTS 3 lygio regionai, į kuriuos buvo atsižvelgta skiriant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kuriose taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, pvz., Europos kaimynystės priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [EKP reglamentas] ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę pagal Reglamentą (ES) Nr. [...]/2012 [PNPP reglamentas].

Pateikdamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų projektus valstybės narės gali prašyti į tam tikrą tarpvalstybinę teritoriją įtraukti kitus NUTS 3 lygio regionus, esančius šalia regionų, kurie išvardyti pagal antrą pastraipą priimtame sprendime, ir nurodo šio prašymo priežastis.

Pateikdamos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų projektus valstybės narės gali prašyti į tam tikrą tarpvalstybinę teritoriją įtraukti kitus NUTS 3 lygio regionus, esančius šalia regionų, kurie išvardyti pagal antrą pastraipą priimtame sprendime,

[...]

[...]

Paaiškinimas

150 km siūloma keisti į 300 km, nes, kaip rodo patirtis, jūrinių pasienio regionų bendradarbiavimas priklauso ne nuo atstumo, o nuo abiejų šalių tarpusavio santykių. Be to, dėl šiuolaikinių susisiekimo priemonių mažėja atstumo svarba.

Prancūzijos regionai iš esmės pritaria, kad būtų išsaugotos dabartiniu programavimo laikotarpiu numatytos teritorijos. Vis dėlto, atsižvelgdami į skirtingą vietovių padėtį, regionų atstovai mano, kad apibrėžiant geografinę projektų taikymo sritį būtina užtikrinti tam tikrą lankstumą. Visų pirma reikia skatinti tvirtesnį bendradarbiavimą NUTS 2 lygio tarptautiniuose regionuose (nekeičiant jų ribų) ir išplėsti tam tikrų tarpvalstybinių programų geografinę taikymo sritį peržengiant NUTS 3 lygį (jei pagrįsta, iki NUTS 2 lygio nepakenkiant finansavimo sutelkimui prie pat sienų esančiose pasienio teritorijose). Taip pat ragina Komisiją neužmiršti naujų tvirtesnio bendradarbiavimo erdvių, t. y. euroregionų.

2   pakeitimas

4 straipsnio 3 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos teritorinio bendradarbiavimo ištekliai | Europos teritorinio bendradarbiavimo ištekliai |
| 3.   Komisija įgyvendinimo aktais priima vieną sprendimą, kuriame pateikia visų bendradarbiavimo programų sąrašą ir nurodo visos ERPF paramos kiekvienai programai ir 2014 m. asignavimo programai sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. | 3.   Komisija įgyvendinimo aktais priima vieną sprendimą, kuriame pateikia visų bendradarbiavimo programų sąrašą ir nurodo visos ERPF paramos kiekvienai programai ir 2014 m. asignavimo programai sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. |
| Metinio paskirstymo pagal valstybes nares kriterijus yra gyventojų skaičius teritorijose, nurodytose 3 straipsnio 1 dalies 3 pastraipoje ir 3 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje. | askirstymo pagal kriterijus yra gyventojų skaičius teritorijose, nurodytose 3 straipsnio 1 dalies 3 pastraipoje ir 3 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje. |
| [...] | [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos teritorinio bendradarbiavimo ištekliai

Europos teritorinio bendradarbiavimo ištekliai

3.   Komisija įgyvendinimo aktais priima vieną sprendimą, kuriame pateikia visų bendradarbiavimo programų sąrašą ir nurodo visos ERPF paramos kiekvienai programai ir 2014 m. asignavimo programai sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

3.   Komisija įgyvendinimo aktais priima vieną sprendimą, kuriame pateikia visų bendradarbiavimo programų sąrašą ir nurodo visos ERPF paramos kiekvienai programai ir 2014 m. asignavimo programai sumas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

Metinio paskirstymo pagal valstybes nares kriterijus yra gyventojų skaičius teritorijose, nurodytose 3 straipsnio 1 dalies 3 pastraipoje ir 3 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje.

askirstymo pagal kriterijus yra gyventojų skaičius teritorijose, nurodytose 3 straipsnio 1 dalies 3 pastraipoje ir 3 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje.

[...]

[...]

Paaiškinimas

Būtina aktyviai reikalauti, kad ES lėšos būtų skiriamos konkrečiai bendradarbiavimo programai. Dabartinis paskirstymo pagal valstybes (kurios bendradarbiavimo lėšas privalo pačios paskirstyti įvairiems savo regionams) kriterijus susijęs su dvejopa rizika: kad tam tikrai teritorijai bus skirti nesubalansuoti nacionaliniai asignavimai ir kad ir toliau bus taikomas tinkamos grąžos principas, kadangi kiekviena valstybė, nepaisydama bendradarbiavimo logikos, gali laikytis nuostatos, kad už tam tikrą regioną turi susigrąžinti finansavimą, kuris bent jau prilygtų asignavimams, kuriuos ji skyrė tam regionui.

3   pakeitimas

4 straipsnio 7 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2015 ir 2016 m. ERPF metiniai asignavimai programoms pagal EKP ir PNPP, dėl kurių Komisijai iki birželio 30 d. nepateiktos programos pagal tarpvalstybines ir jūros baseinų programas taikant EKP ir PNPP, skiriami vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms pagal 1 dalies a punktą, kuriose dalyvauja susijusi valstybė narė. | 2015 ir 2016 m. ERPF metiniai asignavimai programoms pagal EKP ir PNPP, dėl kurių Komisijai iki birželio 30 d. nepateiktos programos pagal tarpvalstybines ir jūros baseinų programas taikant EKP ir PNPP, skiriami tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms pagal 1 dalies a punktą, kuriose dalyvauja susijusi valstybė narė. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2015 ir 2016 m. ERPF metiniai asignavimai programoms pagal EKP ir PNPP, dėl kurių Komisijai iki birželio 30 d. nepateiktos programos pagal tarpvalstybines ir jūros baseinų programas taikant EKP ir PNPP, skiriami vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms pagal 1 dalies a punktą, kuriose dalyvauja susijusi valstybė narė.

2015 ir 2016 m. ERPF metiniai asignavimai programoms pagal EKP ir PNPP, dėl kurių Komisijai iki birželio 30 d. nepateiktos programos pagal tarpvalstybines ir jūros baseinų programas taikant EKP ir PNPP, skiriami tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms pagal 1 dalies a punktą, kuriose dalyvauja susijusi valstybė narė.

Paaiškinimas

Pagal Komisijos pasiūlymą (skirtingai nei šiuo metu), jei nesilaikoma nustatyto privalomojo programų pateikimo termino, nepanaudoti ERPF asignavimai bus skiriami tik vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, kuriose dalyvauja susijusi valstybė narė. Kadangi tai gali pakenkti regionui termino nesilaikymo atveju (net ir ne dėl jo kaltės), siūloma nekeisti esamos padėties.

4   pakeitimas

5 straipsnis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Lėšų telkimas pagal temas
  Lėšos Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 9 straipsnyje nurodytiems teminiams tikslams sutelkiamos taip:






  a) | kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki keturių teminių tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Lėšų telkimas pagal temas

Lėšos Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 9 straipsnyje nurodytiems teminiams tikslams sutelkiamos taip:

a)

kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki keturių teminių tikslų;

| b) | kiekvienai tarptautinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki keturių teminių tikslų; |
| --- | --- |

b)

kiekvienai tarptautinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki keturių teminių tikslų;

| c) | pagal 2 straipsnio 3 dalies a punktą tarpregioninėms bendradarbiavimo programoms galima pasirinkti visus teminius tikslus. |
| --- | --- |

c)

pagal 2 straipsnio 3 dalies a punktą tarpregioninėms bendradarbiavimo programoms galima pasirinkti visus teminius tikslus.

Lėšų telkimas pagal temas

Lėšos Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 9 straipsnyje nurodytiems teminiams tikslams sutelkiamos taip:

| a) | kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki teminių tikslų; |
| --- | --- |

a)

kiekvienai tarpvalstybinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki teminių tikslų;

| b) | kiekvienai tarptautinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki teminių tikslų; |
| --- | --- |

b)

kiekvienai tarptautinio bendradarbiavimo programai pasirenkama iki teminių tikslų;

| c) | pagal 2 straipsnio 3 dalies a punktą tarpregioninėms bendradarbiavimo programoms galima pasirinkti visus teminius tikslus. |
| --- | --- |

c)

pagal 2 straipsnio 3 dalies a punktą tarpregioninėms bendradarbiavimo programoms galima pasirinkti visus teminius tikslus.

Paaiškinimas

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslas – padėti sumažinti pasienio regionams dėl jų atokumo iškylančias kliūtis ir išspręsti su tuo susijusias problemas užtikrinant ir remiant tarpvalstybinį bendradarbiavimą visose gyvenimo srityse (tarpvalstybinių teritorijų integravimas). Parama teikiama ir bendradarbiavimui, kuriuo siekiama bendru darbu pašalinti problemas, ir bendradarbiavimui, kurio tikslas – paskatinti integraciją įvairiose srityse. Taigi pasienio regionams labai svarbu išlaikyti kuo platesnį veiklos, kuriai skiriama parama ir kuri apima daug įvairių pasienio bendradarbiavimo sričių, spektrą.

Priežastys, dėl kurių siūloma iš dalies pakeisti punktą dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo, tinka ir tarptautiniam bendradarbiavimui. Kiekvieno bendradarbiavimo atveju labai svarbu išsaugoti kuo platesnį taikymo mastą.

5   pakeitimas

6 straipsnio a dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Investavimo prioritetai | Investavimo prioritetai |
| [...] | [...] |
| tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje: | tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje: |
| i) | tarpvalstybinių darbo rinkų integraciją, įskaitant tarpvalstybinį judumą, bendras vietos užimtumo iniciatyvas ir bendrą mokymą (atitinka teminį užimtumo skatinimo ir darbo jėgos judumo rėmimo tikslą); |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Investavimo prioritetai

Investavimo prioritetai

[...]

[...]

tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje:

tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje:

i)

tarpvalstybinių darbo rinkų integraciją, įskaitant tarpvalstybinį judumą, bendras vietos užimtumo iniciatyvas ir bendrą mokymą (atitinka teminį užimtumo skatinimo ir darbo jėgos judumo rėmimo tikslą);

| i) | tarpvalstybinių darbo rinkų integraciją, įskaitant tarpvalstybinį judumą, bendras vietos užimtumo iniciatyvas ir bendrą mokymą (atitinka teminį užimtumo skatinimo ir darbo jėgos judumo rėmimo tikslą); |
| --- | --- |

i)

tarpvalstybinių darbo rinkų integraciją, įskaitant tarpvalstybinį judumą, bendras vietos užimtumo iniciatyvas ir bendrą mokymą (atitinka teminį užimtumo skatinimo ir darbo jėgos judumo rėmimo tikslą);

| ii) | lyčių lygybės ir vienodų galimybių skatinimą tarpvalstybiniu mastu, taip pat socialinės įtraukties skatinimą tarpvalstybiniu mastu (atitinka teminį socialinės įtraukties ir kovos su skurdu tikslą); |
| --- | --- |

ii)

lyčių lygybės ir vienodų galimybių skatinimą tarpvalstybiniu mastu, taip pat socialinės įtraukties skatinimą tarpvalstybiniu mastu (atitinka teminį socialinės įtraukties ir kovos su skurdu tikslą);

| ii) | lyčių lygybės ir vienodų galimybių skatinimą tarpvalstybiniu mastu, taip pat socialinės įtraukties skatinimą tarpvalstybiniu mastu (atitinka teminį socialinės įtraukties ir kovos su skurdu tikslą); |
| --- | --- |

ii)

lyčių lygybės ir vienodų galimybių skatinimą tarpvalstybiniu mastu, taip pat socialinės įtraukties skatinimą tarpvalstybiniu mastu (atitinka teminį socialinės įtraukties ir kovos su skurdu tikslą);

| iii) | bendrų švietimo ir mokymo sistemų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį investavimo į įgūdžius, švietimą ir mokymosi visą gyvenimą tikslą); |
| --- | --- |

iii)

bendrų švietimo ir mokymo sistemų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį investavimo į įgūdžius, švietimą ir mokymosi visą gyvenimą tikslą);

| iii) | bendrų švietimo ir mokymo sistemų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį investavimo į įgūdžius, švietimą ir mokymosi visą gyvenimą tikslą); |
| --- | --- |

iii)

bendrų švietimo ir mokymo sistemų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį investavimo į įgūdžius, švietimą ir mokymosi visą gyvenimą tikslą);

| iv) | teisinio ir administracinio bendradarbiavimo bei piliečių ir institucijų bendradarbiavimo skatinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą); |
| --- | --- |

iv)

teisinio ir administracinio bendradarbiavimo bei piliečių ir institucijų bendradarbiavimo skatinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą);

| iv) | teisinio ir administracinio bendradarbiavimo bei piliečių ir institucijų bendradarbiavimo skatinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą); |
| --- | --- |

iv)

teisinio ir administracinio bendradarbiavimo bei piliečių ir institucijų bendradarbiavimo skatinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą);

| | |
| --- | --- |

| vi) | |
| --- | --- |

vi)

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Žr. dalies „Politinės rekomendacijos“ 9 punktą.

6   pakeitimas

6 straipsnis b punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tarptautinio bendradarbiavimo srityje – makroregioninių ir jūros baseino strategijų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą). | | tarptautinio bendradarbiavimo srityje – makroregioninių ir jūros baseino strategijų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą). |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tarptautinio bendradarbiavimo srityje – makroregioninių ir jūros baseino strategijų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą).

tarptautinio bendradarbiavimo srityje – makroregioninių ir jūros baseino strategijų rengimą ir įgyvendinimą (atitinka teminį institucinių gebėjimų ir veiksmingo viešojo administravimo gerinimo tikslą).

Paaiškinimas

Žr. dalies „Politinės rekomendacijos“ 14 punktą.

7   pakeitimas

6 straipsnis c įtrauka

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Žr. dalies „Politinės rekomendacijos“ 11 punktą.

8   pakeitimas

7 straipsnio 2 dalies c punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimo programų turinys | Bendradarbiavimo programų turinys |
| [...] | [...] |
| c) | indėlis į partnerystės sutartyje išdėstytą integruotą teritorinio vystymosi strategiją, taip pat: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendradarbiavimo programų turinys

Bendradarbiavimo programų turinys

[...]

[...]

c)

indėlis į partnerystės sutartyje išdėstytą integruotą teritorinio vystymosi strategiją, taip pat:

| c) | indėlis į partnerystės sutartyje išdėstytą integruotą teritorinio vystymosi strategiją , taip pat: |
| --- | --- |

c)

indėlis į partnerystės sutartyje išdėstytą integruotą teritorinio vystymosi strategiją , taip pat:

| i) | priemonės, kuriomis užtikrinamas fondų, EŽŪFKP ir EJŽF koordinavimas tarpusavyje ir su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir Europos investicijų banku (EIB); |
| --- | --- |

i)

priemonės, kuriomis užtikrinamas fondų, EŽŪFKP ir EJŽF koordinavimas tarpusavyje ir su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir Europos investicijų banku (EIB);

| i) | priemonės, kuriomis užtikrinamas fondų, EŽŪFKP ir EJŽF koordinavimas tarpusavyje ir su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir Europos investicijų banku (EIB); |
| --- | --- |

i)

priemonės, kuriomis užtikrinamas fondų, EŽŪFKP ir EJŽF koordinavimas tarpusavyje ir su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir Europos investicijų banku (EIB);

| ii) | jei reikia, planuojamas integruotas miestų, kaimų ir pakrančių bei vietovių, kurioms būdingi specifiniai teritoriniai ypatumai, teritorinio vystymosi metodas, visų pirma įgyvendinimo susitarimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [BNR] 28 ir 29 straipsnius; |
| --- | --- |

ii)

jei reikia, planuojamas integruotas miestų, kaimų ir pakrančių bei vietovių, kurioms būdingi specifiniai teritoriniai ypatumai, teritorinio vystymosi metodas, visų pirma įgyvendinimo susitarimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [BNR] 28 ir 29 straipsnius;

| ii) | jei reikia, planuojamas integruotas miestų, kaimų ir pakrančių bei vietovių, kurioms būdingi specifiniai teritoriniai ypatumai, teritorinio vystymosi metodas, visų pirma įgyvendinimo susitarimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [BNR] 28 ir 29 straipsnius; |
| --- | --- |

ii)

jei reikia, planuojamas integruotas miestų, kaimų ir pakrančių bei vietovių, kurioms būdingi specifiniai teritoriniai ypatumai, teritorinio vystymosi metodas, visų pirma įgyvendinimo susitarimai pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [BNR] 28 ir 29 straipsnius;

| iii) | miestų, kuriuose turės būti įgyvendinti integruoti tvarios miestų plėtros veiksmai, sąrašas ir preliminarūs ERPF paramos tiems veiksmams metiniai asignavimai; |
| --- | --- |

iii)

miestų, kuriuose turės būti įgyvendinti integruoti tvarios miestų plėtros veiksmai, sąrašas ir preliminarūs ERPF paramos tiems veiksmams metiniai asignavimai;

| iii) | miestų, kuriuose turės būti įgyvendinti integruoti tvarios miestų plėtros veiksmai, sąrašas ir preliminarūs ERPF paramos tiems veiksmams metiniai asignavimai; |
| --- | --- |

iii)

miestų, kuriuose turės būti įgyvendinti integruoti tvarios miestų plėtros veiksmai, sąrašas ir preliminarūs ERPF paramos tiems veiksmams metiniai asignavimai;

| iv) | teritorijos, kuriose bus įgyvendinamos bendruomenės inicijuotos vietos vystymosi iniciatyvos; |
| --- | --- |

iv)

teritorijos, kuriose bus įgyvendinamos bendruomenės inicijuotos vietos vystymosi iniciatyvos;

| iv) | teritorijos, kuriose bus įgyvendinamos bendruomenės inicijuotos vietos vystymosi iniciatyvos; |
| --- | --- |

iv)

teritorijos, kuriose bus įgyvendinamos bendruomenės inicijuotos vietos vystymosi iniciatyvos;

| iii) | jei reikia, planuojamų intervencijų indėlis į makroregionines ir jūros baseino regionų strategijas; |
| --- | --- |

iii)

jei reikia, planuojamų intervencijų indėlis į makroregionines ir jūros baseino regionų strategijas;

| iii) | jei reikia, planuojamų intervencijų indėlis į makroregionines ir jūros baseino regionų strategijas; |
| --- | --- |

iii)

jei reikia, planuojamų intervencijų indėlis į makroregionines ir jūros baseino regionų strategijas;

Paaiškinimas

Komitetas mano, kad programavimo dokumente pateikti informaciją apie konkrečius paramos regioniniam vystymusi būdus, kaip aprašyta 7 straipsnio 2 dalies c punkte, yra reikalinga ir turi būti privaloma tik tais atvejais, jei šie mechanizmai bus aktyviai taikomi įgyvendinant veiksmų programą arba kai yra kita priežastis pateikti tokią informaciją. Todėl neturėtų būti privaloma ETB programose nurodyti šias sritis, tačiau to turėtų būti reikalaujama tais atvejais, kai yra reikalinga ir tinkama vadovaujantis nuostatomis, kurios numatytos pirmininkaujančios Danijos pateiktame kompromisiniame pasiūlyme dėl bendrojo reglamento (87 straipsnio 2 dalis) dėl 1 tikslo programų.

9   pakeitimas

7 straipsnio 2 dalies g punkto iv įtrauka

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| jungtinio sekretoriato steigimo tvarka; | jungtinio sekretoriato steigimo tvarka |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

jungtinio sekretoriato steigimo tvarka;

jungtinio sekretoriato steigimo tvarka

Paaiškinimas

Daugelyje programų labai pasiteisino tarpinių organų sukūrimas. Todėl Regionų komitetas rekomenduoja šios tvarkos laikytis ten, kur ji tinkama.

10   pakeitimas

11 straipsnio 2 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmų atranka | Veiksmų atranka |
| [...] | [...] |
| 2.   Atrinktuose tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmuose dalyvauja bent dviejų programoje dalyvaujančių šalių paramos gavėjai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. Veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jei tai naudinga programos įgyvendinimo teritorijai. | 2.   Atrinktuose tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmuose dalyvauja bent dviejų programoje dalyvaujančių šalių paramos gavėjai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. Veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jei tai naudinga programos įgyvendinimo teritorijai. |
| Veiksmuose, susijusiuose su tarpregioniniu bendradarbiavimu pagal 2 straipsnio 3 dalies a ir b punktus, dalyvauja bent trijų šalių paramos gavėjai, iš kurių bent du yra valstybės narės. | Veiksmuose, susijusiuose su tarpregioniniu bendradarbiavimu pagal 2 straipsnio 3 dalies a ir b punktus, dalyvauja bent trijų šalių paramos gavėjai, iš kurių bent du yra valstybės narės. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Veiksmų atranka

Veiksmų atranka

[...]

[...]

2.   Atrinktuose tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmuose dalyvauja bent dviejų programoje dalyvaujančių šalių paramos gavėjai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. Veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jei tai naudinga programos įgyvendinimo teritorijai.

2.   Atrinktuose tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmuose dalyvauja bent dviejų programoje dalyvaujančių šalių paramos gavėjai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. Veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jei tai naudinga programos įgyvendinimo teritorijai.

Veiksmuose, susijusiuose su tarpregioniniu bendradarbiavimu pagal 2 straipsnio 3 dalies a ir b punktus, dalyvauja bent trijų šalių paramos gavėjai, iš kurių bent du yra valstybės narės.

Veiksmuose, susijusiuose su tarpregioniniu bendradarbiavimu pagal 2 straipsnio 3 dalies a ir b punktus, dalyvauja bent trijų šalių paramos gavėjai, iš kurių bent du yra valstybės narės.

Paaiškinimas

Pagal Europos Komisijos pasiūlymą tarptautinis bendradarbiavimas vykdomas panašiai kaip ir tarpvalstybinis, kitaip tariant, paramos gavėjai gali būti tik iš dviejų valstybių, o veiksmus galima vykdyti tik vienoje valstybėje. Komitetas mano, kad toks bendradarbiavimo apibūdinimas neatspindi jo tarptautinio aspekto ir kad šiuo atveju turėtų būti taikomos šiame punkte minimo tarpregioninio bendradarbiavimo taisyklės.

Kai kurios dabartinės tarptautinio bendradarbiavimo programos yra skirtos atokiausiems regionams. Reikalavimas, kad vykdant šias programas dalyvautų trys šalys viską labai apsunkintų.

11   pakeitimas

11 straipsnio 4 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Paramos gavėjai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami veiksmus ir sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti. | Paramos gavėjai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami veiksmus ir sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paramos gavėjai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami veiksmus ir sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti.

Paramos gavėjai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami veiksmus ir sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti.

Paaiškinimas

Būtina taikyti ne tokius griežtus kriterijus nustatant projektų tarpvalstybinį pobūdį, ypač nedidelio masto projektų, kurie sudaro sąlygas įgyvendinti daug kokybiškų projektų, neabejotinai padedančių plėtoti tarpvalstybinius santykius, tačiau kuriems nelengva atitikti visus keturis kriterijus.

12   pakeitimas

15 straipsnis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo rodikliai | Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo rodikliai |
| Taikomi šio reglamento priede pagal Reglamento (ES) Nr. /2012 [BNR] 24 straipsnio 3 dalį nustatyti bendri rodikliai. Nustatoma nulinė jų atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.
  Konkrečios programos išdirbio rodikliams nustatoma nulinė atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės. | Taikomi šio reglamento priede pagal Reglamento (ES) Nr. /2012 [BNR] 24 straipsnio 3 dalį nustatyti bendri rodikliai. Nustatoma nulinė jų atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.
  Konkrečios programos išdirbio rodikliams nustatoma nulinė atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės. |
| [...] | [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo rodikliai

Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo rodikliai

Taikomi šio reglamento priede pagal Reglamento (ES) Nr. /2012 [BNR] 24 straipsnio 3 dalį nustatyti bendri rodikliai. Nustatoma nulinė jų atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.

Konkrečios programos išdirbio rodikliams nustatoma nulinė atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.

Taikomi šio reglamento priede pagal Reglamento (ES) Nr. /2012 [BNR] 24 straipsnio 3 dalį nustatyti bendri rodikliai. Nustatoma nulinė jų atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.

Konkrečios programos išdirbio rodikliams nustatoma nulinė atskaitos vertė, o 2022 m. nustatomos kaupiamosios siektinos vertės.

[...]

[...]

Paaiškinimas

Priede pateiktus bendrus rodiklius reikėtų vertinti tik kaip pavyzdžius. Kiekvienu atveju reikėtų atskirai nustatyti, ar šie rodikliai atitinka programą, jos tikslą ir prioritetą. Rodiklių klausimą įtraukiant į tokią bendro pobūdžio nuostatą neužtikrinamas nei konkrečios programos, nei veiksmų efektyvumas. Be to, priede pateiktais rodikliais iš anksto numatomi veiksmų prioritetai ir tipai visoms programoms.

13   pakeitimas

16 straipsnis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Techninė pagalba
  ERPF techninei pagalbai skiriamos sumos riba yra 6 proc. visos bendradarbiavimo programoms skirtos sumos, bet ne mažiau kaip 1 500 000 EUR. | Techninė pagalba
  ERPF techninei pagalbai skiriamos sumos riba yra 6 proc. visos bendradarbiavimo programoms skirtos sumos bet ne mažiau kaip 1 500 000 EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Techninė pagalba

ERPF techninei pagalbai skiriamos sumos riba yra 6 proc. visos bendradarbiavimo programoms skirtos sumos, bet ne mažiau kaip 1 500 000 EUR.

Techninė pagalba

ERPF techninei pagalbai skiriamos sumos riba yra 6 proc. visos bendradarbiavimo programoms skirtos sumos bet ne mažiau kaip 1 500 000 EUR;

Paaiškinimas

Keturių Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C ir URBACT) sąnaudos, žinoma, mažesnės nei investicinių projektų, tačiau administracinių sąnaudų dalis dėl veiklos pobūdžio (tyrimai, ekspertizė, dalijimasis gerąja patirtimi) yra didesnė.

14   pakeitimas

18 straipsnis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmo darbuotojų sąnaudas galima apskaičiuoti kaip fiksuoto dydžio iki 15 proc. tiesioginių sąnaudų, išskyrus darbuotojų sąnaudas, normą. | Veiksmo darbuotojų sąnaudas galima apskaičiuoti kaip fiksuoto dydžio iki proc. tiesioginių sąnaudų, išskyrus darbuotojų sąnaudas, normą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Veiksmo darbuotojų sąnaudas galima apskaičiuoti kaip fiksuoto dydžio iki 15 proc. tiesioginių sąnaudų, išskyrus darbuotojų sąnaudas, normą.

Veiksmo darbuotojų sąnaudas galima apskaičiuoti kaip fiksuoto dydžio iki proc. tiesioginių sąnaudų, išskyrus darbuotojų sąnaudas, normą.

Paaiškinimas

Žr. dalies „Politinės rekomendacijos“ 41 punktą.

15   pakeitimas

19 straipsnio nauja 4 dalis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimo programų veiksmų tinkamumas finansuoti atsižvelgiant į vietovę | Bendradarbiavimo programų veiksmų tinkamumas finansuoti atsižvelgiant į vietovę |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendradarbiavimo programų veiksmų tinkamumas finansuoti atsižvelgiant į vietovę

Bendradarbiavimo programų veiksmų tinkamumas finansuoti atsižvelgiant į vietovę

Paaiškinimas

Nors pagal galiojančius reglamentus leidžiama tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms taikyti „lankstumo taisykles“, valstybės narės (arba vadovaujančiosios institucijos ir nacionalinės institucijos), rengdamos programas, retai naudojosi šia galimybe. Tai apsunkina projektų įgyvendinimą daugiašaliuose regionuose (euroregionuose).

16   pakeitimas

26 straipsnis

Iš dalies pakeisti taip:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Euro naudojimas | Euro naudojimas |
| Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 123 straipsnio, ne eurais patirtas išlaidas paramos gavėjai perskaičiuoja eurais tą mėnesį, kurį šios išlaidos patirtos. | Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 123 straipsnio, ne eurais patirtas išlaidas paramos gavėjai perskaičiuoja eurais tą mėnesį, kurį šios išlaidos . |
| Perskaičiavimą tikrina valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, vadovaujančioji institucija arba tikrintojas. | Perskaičiavimą tikrina valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, vadovaujančioji institucija arba tikrintojas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Euro naudojimas

Euro naudojimas

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 123 straipsnio, ne eurais patirtas išlaidas paramos gavėjai perskaičiuoja eurais tą mėnesį, kurį šios išlaidos patirtos.

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. [...]/2012 [BNR] 123 straipsnio, ne eurais patirtas išlaidas paramos gavėjai perskaičiuoja eurais tą mėnesį, kurį šios išlaidos .

Perskaičiavimą tikrina valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, vadovaujančioji institucija arba tikrintojas.

Perskaičiavimą tikrina valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, vadovaujančioji institucija arba tikrintojas.

Paaiškinimas

Komitetas mano, kad nacionalinė valiuta turėtų būti perskaičiuojama eurais tada (kai taikomas tą mėnesį galiojantis valiutos kursas), kai išlaidos pateikiamos kontrolei pagal bendrojo reglamento 114 straipsnio 4 dalies a punktą. Nors tai tik techninio pobūdžio klausimas, Komitetas mano, kad dabartinės nuostatos, pagal kurias numatoma, kad išlaidos perskaičiuojamos pagal tuo metu galiojantį valiutos kursą, kurį jos yra patirtos, netinkamai suformuluotos ir gali sudaryti sunkumų, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad kontrolei išlaidos paprastai pateikiamos skirtingais laikotarpiais. Taigi pateikiant vieną išlaidų paketą, būtų taikoma keletas skirtingų valiutos kursų. Techniškai paprasčiausias ir mažiausiai rizikingas sprendimas būtų perskaičiuoti visas pateiktas išlaidas pagal vieną valiutos kursą, galiojantį tą mėnesį, kurį šios išlaidos pateiktos kontrolei. Be to, siūlomu pakeitimu užtikrinamas didesnis paramos gavėjų saugumas jiems skiriamų išteklių dydžio požiūriu, kadangi taip sutrumpinamas laikotarpis nuo nacionalinės valiutos perskaičiavimo eurais iki dotacijos išmokėjimo.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/110

---

Regionų komiteto nuomonė. Oro uostų srities dokumentų rinkinys

2012/C 277/11

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tikslą sukurti būtinas sąlygas veiksmingesniam esamos infrastruktūros naudojimui, bet mano, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant visiškai patenkinti didėjantį pajėgumų poreikį. Ypač svarbu didinti perpildytų oro uostų pajėgumus, geriau panaudoti laisvus regioninių oro uostų pajėgumus, spartinti Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimą ir užtikrinti konkurencingas darbo valandas, taip pat ir nakties metu, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tikslą sukurti būtinas sąlygas veiksmingesniam esamos infrastruktūros naudojimui, bet mano, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant visiškai patenkinti didėjantį pajėgumų poreikį. Ypač svarbu didinti perpildytų oro uostų pajėgumus, geriau panaudoti laisvus regioninių oro uostų pajėgumus, spartinti Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimą ir užtikrinti konkurencingas darbo valandas, taip pat ir nakties metu,

| — | ragina gerinti įvairiarūšes transporto jungtis tarp oro uostų ir kitų transporto rūšių. Tai skatina konkurencingumą ir užtikrina pakankamą regionų sujungimą su Europos ir viso pasaulio aviacijos tinklu, |
| --- | --- |

—

ragina gerinti įvairiarūšes transporto jungtis tarp oro uostų ir kitų transporto rūšių. Tai skatina konkurencingumą ir užtikrina pakankamą regionų sujungimą su Europos ir viso pasaulio aviacijos tinklu,

| — | sutinka, kad pagal darnųjį metodą įgyvendinant triukšmingumo mažinimo tikslus reikėtų rinktis ekonomiškiausias priemones, bet mano, kad Komisijai numatyta teisė tikrinti subsidiarumo principo požiūriu viršija jos įgaliojimus. Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į padėtį vietoje ir vietos ypatumus. Papildoma Europos Komisijos teisė tikrinti nėra nei reikalinga, nei proporcinga, |
| --- | --- |

—

sutinka, kad pagal darnųjį metodą įgyvendinant triukšmingumo mažinimo tikslus reikėtų rinktis ekonomiškiausias priemones, bet mano, kad Komisijai numatyta teisė tikrinti subsidiarumo principo požiūriu viršija jos įgaliojimus. Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į padėtį vietoje ir vietos ypatumus. Papildoma Europos Komisijos teisė tikrinti nėra nei reikalinga, nei proporcinga,

| — | palankiai vertina tolesnį patekimo į antžeminių paslaugų rinką atvėrimą ir standartizaciją. Tai skatina konkurenciją ir galiausiai padeda užtikrinti dar aukštesnę ES oro uostuose teikiamų paslaugų kokybę. Siekiant išvengti nepalankaus poveikio dabartinėms užimtumo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uosto pajėgumams, turi būti sudarytos galimybės deramai atsižvelgti į oro uostų vietos ypatumus, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tolesnį patekimo į antžeminių paslaugų rinką atvėrimą ir standartizaciją. Tai skatina konkurenciją ir galiausiai padeda užtikrinti dar aukštesnę ES oro uostuose teikiamų paslaugų kokybę. Siekiant išvengti nepalankaus poveikio dabartinėms užimtumo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uosto pajėgumams, turi būti sudarytos galimybės deramai atsižvelgti į oro uostų vietos ypatumus,

| — | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą efektyvesnio ribotų pajėgumų panaudojimo perpildytuose oro uostuose tikslu diegti rinka grindžiamas priemones, tačiau pabrėžia, kad būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu. |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą efektyvesnio ribotų pajėgumų panaudojimo perpildytuose oro uostuose tikslu diegti rinka grindžiamas priemones, tačiau pabrėžia, kad būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu.

| Pranešėjas | Roland WERNER (DE / LDAE), Saksonijos ekonomikos, darbo ir transporto ministerijos Valstybės sekretorius |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
  „Europos Sąjungos oro uostų politika. Pajėgumo ir kokybės klausimų sprendimas siekiant paskatinti ekonomikos augimą, tvarų judumą ir pagerinti susisiekimą“
  COM(2011) 823 final |

Pranešėjas

Roland WERNER (DE / LDAE), Saksonijos ekonomikos, darbo ir transporto ministerijos Valstybės sekretorius

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui

„Europos Sąjungos oro uostų politika. Pajėgumo ir kokybės klausimų sprendimas siekiant paskatinti ekonomikos augimą, tvarų judumą ir pagerinti susisiekimą“

COM(2011) 823 final

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pagal darnųjį metodą nustatomos su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų taikymo Sąjungos oro uostuose taisyklės ir procedūros ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB
  COM(2011) 828 galutinis |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo pagal darnųjį metodą nustatomos su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų taikymo Sąjungos oro uostuose taisyklės ir procedūros ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB

COM(2011) 828 galutinis

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antžeminių paslaugų Sąjungos oro uostuose, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 96/67/EB
  COM(2011) 824 galutinis |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antžeminių paslaugų Sąjungos oro uostuose, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 96/67/EB

COM(2011) 824 galutinis

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Laiko tarpsnių paskirstymo Europos Sąjungos oro uostuose bendrųjų taisyklių (Nauja redakcija)
  COM(2011) 827 galutinis |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Laiko tarpsnių paskirstymo Europos Sąjungos oro uostuose bendrųjų taisyklių (Nauja redakcija)

COM(2011) 827 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendro pobūdžio pastabos (dėl COM(2011) 823 final)

| 1. | pritaria, kad oro uostai yra neatsiejama šiuolaikinio ir veiksmingo transporto tinklo dalis. Jie svariai prisideda prie atskirų regionų ekonomikos augimo, užimtumo ir turizmo. Be to, jie stiprina Europos Sąjungos teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

1.

pritaria, kad oro uostai yra neatsiejama šiuolaikinio ir veiksmingo transporto tinklo dalis. Jie svariai prisideda prie atskirų regionų ekonomikos augimo, užimtumo ir turizmo. Be to, jie stiprina Europos Sąjungos teritorinę sanglaudą;

| 2. | sutinka, kad orlaivių keliamas triukšmas, ypač naktį, vargina vis daugiau ES piliečių ir kad norint sušvelninti nepageidaujamą poveikį reikia veiksmingos triukšmo valdymo strategijos; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad orlaivių keliamas triukšmas, ypač naktį, vargina vis daugiau ES piliečių ir kad norint sušvelninti nepageidaujamą poveikį reikia veiksmingos triukšmo valdymo strategijos;

| 3. | pritaria Europos Komisijos tikslui visapusiškai išnaudoti oro transporto potencialą, jį didinti ir ypač skatinti jo prognozuojamą augimą; |
| --- | --- |

3.

pritaria Europos Komisijos tikslui visapusiškai išnaudoti oro transporto potencialą, jį didinti ir ypač skatinti jo prognozuojamą augimą;

| 4. | pabrėžia, kad ES gali skatinti investuoti į oro uostų tinklo modernizavimą ir į naujų oro uostų statybą, pirmiausia pasinaudodama novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, kad užtikrintų ES ilgalaikį ekonomikos augimą ir pagerintų ES ekonominius ryšius su kitomis pasaulio šalimis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES gali skatinti investuoti į oro uostų tinklo modernizavimą ir į naujų oro uostų statybą, pirmiausia pasinaudodama novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, kad užtikrintų ES ilgalaikį ekonomikos augimą ir pagerintų ES ekonominius ryšius su kitomis pasaulio šalimis;

| 5. | sutinka su tuo, kad oro uostų pajėgumai vis labiau neatitinka nuolat didėjančios kelionių ir transporto paklausos. Kai kurie Europos oro uostai jau dabar yra perpildyti arba jau yra pasiekę savo pajėgumų ribas. Ne visada įmanoma užtikrinti naujus, paklausą atitinkančius pajėgumus, ypač jungiamuosiuose oro uostuose. Todėl galima numatyti, kad artimiausiais metais pajėgumų trūkumo problema dar labiau paaštrės; |
| --- | --- |

5.

sutinka su tuo, kad oro uostų pajėgumai vis labiau neatitinka nuolat didėjančios kelionių ir transporto paklausos. Kai kurie Europos oro uostai jau dabar yra perpildyti arba jau yra pasiekę savo pajėgumų ribas. Ne visada įmanoma užtikrinti naujus, paklausą atitinkančius pajėgumus, ypač jungiamuosiuose oro uostuose. Todėl galima numatyti, kad artimiausiais metais pajėgumų trūkumo problema dar labiau paaštrės;

| 6. | palankiai vertina tikslą spręsti vis didėjančio pajėgumų trūkumo problemą ir sukurti būtinas sąlygas veiksmingesniam esamos infrastruktūros naudojimui. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šiam tikslui įgyvendinti „oro uostų srities dokumentų rinkinyje“ pasiūlytų priemonių nepakanka; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tikslą spręsti vis didėjančio pajėgumų trūkumo problemą ir sukurti būtinas sąlygas veiksmingesniam esamos infrastruktūros naudojimui. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šiam tikslui įgyvendinti „oro uostų srities dokumentų rinkinyje“ pasiūlytų priemonių nepakanka;

| 7. | nurodo, kad daugelis regioninių oro uostų turi pakankamai infrastruktūros pajėgumų, kad veiksmingai perimtų krūvį iš su pajėgumų trūkumo problema susiduriančių oro uostų, ir tai leistų pagerinti regionų jungtis; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad daugelis regioninių oro uostų turi pakankamai infrastruktūros pajėgumų, kad veiksmingai perimtų krūvį iš su pajėgumų trūkumo problema susiduriančių oro uostų, ir tai leistų pagerinti regionų jungtis;

| 8. | pabrėžia, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant visiškai patenkinti didėjantį pajėgumų poreikį. Labai svarbu didinti perpildytų oro uostų infrastruktūrą, geriau panaudoti laisvus regioninių oro uostų pajėgumus, spartinti Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimą ir užtikrinti konkurencingas darbo valandas, taip pat ir nakties metu. Be to, mažiems regioniniams oro uostams reikia teikti reikšmingą paramą, kad jie papildytų didelių oro uostų veiklą ir būtų optimaliai panaudojama esama infrastruktūra; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant visiškai patenkinti didėjantį pajėgumų poreikį. Labai svarbu didinti perpildytų oro uostų infrastruktūrą, geriau panaudoti laisvus regioninių oro uostų pajėgumus, spartinti Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimą ir užtikrinti konkurencingas darbo valandas, taip pat ir nakties metu. Be to, mažiems regioniniams oro uostams reikia teikti reikšmingą paramą, kad jie papildytų didelių oro uostų veiklą ir būtų optimaliai panaudojama esama infrastruktūra;

| 9. | atkreipia dėmesį į poreikį gerinti įvairiarūšes transporto jungtis tarp oro uostų ir kitų transporto rūšių. Tai skatina konkurencingumą ir užtikrina pakankamą regionų sujungimą su Europos ir viso pasaulio aviacijos tinklu; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į poreikį gerinti įvairiarūšes transporto jungtis tarp oro uostų ir kitų transporto rūšių. Tai skatina konkurencingumą ir užtikrina pakankamą regionų sujungimą su Europos ir viso pasaulio aviacijos tinklu;

| 10. | mano, kad efektyvesnė laiko tarpsnių paskirstymo sistema yra tinkamas būdas siekiant optimaliai panaudoti ribotus perpildytų oro uostų pajėgumus. Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą šiuo tikslu diegti rinka grindžiamas priemones, tačiau būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu; |
| --- | --- |

10.

mano, kad efektyvesnė laiko tarpsnių paskirstymo sistema yra tinkamas būdas siekiant optimaliai panaudoti ribotus perpildytų oro uostų pajėgumus. Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą šiuo tikslu diegti rinka grindžiamas priemones, tačiau būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu;

| 11. | pritaria pasiūlymui persvarstyti su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų taikymo taisykles ir procedūras. Tikslas standartizuoti darniojo požiūrio taikymo būdą turi padidinti orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugą vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo; |
| --- | --- |

11.

pritaria pasiūlymui persvarstyti su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų taikymo taisykles ir procedūras. Tikslas standartizuoti darniojo požiūrio taikymo būdą turi padidinti orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugą vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo;

| 12. | pritaria tikslui toliau liberalizuoti antžeminių paslaugų rinką. Tai skatins konkurenciją ir galiausiai padės užtikrinti dar aukštesnę paslaugų kokybę. Siekiant išvengti neigiamo poveikio esamoms darbo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uostų pajėgumams, reikėtų numatyti galimybę tinkamai atsižvelgti į vietos sąlygas oro uostuose. Be to, taikant šias taisykles būtina išvengti nevienodų sąlygų sudarymo šias paslaugas teikiančioms įmonėms. Europos Komisijos tikslas užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui gali būti įgyvendintas tik tuo atveju, jei visiems rinkos dalyviams bus taikomos tokios pačios sąlygos; |
| --- | --- |

12.

pritaria tikslui toliau liberalizuoti antžeminių paslaugų rinką. Tai skatins konkurenciją ir galiausiai padės užtikrinti dar aukštesnę paslaugų kokybę. Siekiant išvengti neigiamo poveikio esamoms darbo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uostų pajėgumams, reikėtų numatyti galimybę tinkamai atsižvelgti į vietos sąlygas oro uostuose. Be to, taikant šias taisykles būtina išvengti nevienodų sąlygų sudarymo šias paslaugas teikiančioms įmonėms. Europos Komisijos tikslas užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui gali būti įgyvendintas tik tuo atveju, jei visiems rinkos dalyviams bus taikomos tokios pačios sąlygos;

| 13. | yra sunerimęs dėl Komisijos pasiūlymų ir dėl dar platesnio užmojo Tarybos bendrojo požiūrio pasiūlymų reguliuoti mokesčius už naudojimąsi antžeminių paslaugų infrastruktūra pagal Direktyvą dėl oro uosto mokesčių (Direktyva 2009/12/EB) ir ne tik. Paprastai šie mokesčiai sudaro tik labai nedidelę oro uostų bendrų pajamų procentinę dalį, ypač regioninių oro uostų atveju, kurie tik šiek tiek viršija naująją siūlomą dviejų milijonų keleivių per metus ribą ir realiąja išraiška tai yra mažos sumos. Administravimo sąnaudos gali gerokai viršyti bet kokią galimą naudą atsižvelgiant į tai, kad oro uostai jau dabar privalo tokius mokesčius nustatyti objektyviai ir skaidriai; |
| --- | --- |

13.

yra sunerimęs dėl Komisijos pasiūlymų ir dėl dar platesnio užmojo Tarybos bendrojo požiūrio pasiūlymų reguliuoti mokesčius už naudojimąsi antžeminių paslaugų infrastruktūra pagal Direktyvą dėl oro uosto mokesčių (Direktyva 2009/12/EB) ir ne tik. Paprastai šie mokesčiai sudaro tik labai nedidelę oro uostų bendrų pajamų procentinę dalį, ypač regioninių oro uostų atveju, kurie tik šiek tiek viršija naująją siūlomą dviejų milijonų keleivių per metus ribą ir realiąja išraiška tai yra mažos sumos. Administravimo sąnaudos gali gerokai viršyti bet kokią galimą naudą atsižvelgiant į tai, kad oro uostai jau dabar privalo tokius mokesčius nustatyti objektyviai ir skaidriai;

| 14. | pabrėžia bendrosios aviacijos svarbą oro transportui ES. Ji leidžia verslininkams, kurie kuria gerovę ir darbo vietas, keliauti naudojantis lanksčiausiomis sąlygomis, ir didina periferinių ir atokiausių regionų ekonominę galią. Tai ypač svarbu, kai kalbama apie laiko tarpsnius ir oro uostų prieinamumą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia bendrosios aviacijos svarbą oro transportui ES. Ji leidžia verslininkams, kurie kuria gerovę ir darbo vietas, keliauti naudojantis lanksčiausiomis sąlygomis, ir didina periferinių ir atokiausių regionų ekonominę galią. Tai ypač svarbu, kai kalbama apie laiko tarpsnius ir oro uostų prieinamumą;

Su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų įvedimas (COM(2011) 828 final)

| 15. | palankiai vertina tikslą patikslinti procedūras ir taisykles, reglamentuojančias su triukšmu susijusio naudojimo apribojimų taikymą ir užtikrinti skaidresnį svarstymo procesą. Taip bus užkirstas kelias nevienodam direktyvos taikymui valstybėse narėse ir bus užtikrintas palyginamas orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugos lygis. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reglamento projektas, ypač triukšmo vertinimo ir ekonominio efektyvumo analizės aspektai, dar nesuderinti su 2002 m. birželio 25 d. Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo, todėl gali užkrauti didelę administracinę naštą ir atitinkamai dideles sąnaudas ir sumenkinti oro transporto įvaizdį visuomenėje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tikslą patikslinti procedūras ir taisykles, reglamentuojančias su triukšmu susijusio naudojimo apribojimų taikymą ir užtikrinti skaidresnį svarstymo procesą. Taip bus užkirstas kelias nevienodam direktyvos taikymui valstybėse narėse ir bus užtikrintas palyginamas orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugos lygis. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reglamento projektas, ypač triukšmo vertinimo ir ekonominio efektyvumo analizės aspektai, dar nesuderinti su 2002 m. birželio 25 d. Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo, todėl gali užkrauti didelę administracinę naštą ir atitinkamai dideles sąnaudas ir sumenkinti oro transporto įvaizdį visuomenėje;

| 16. | tikisi, kad ligšiolinę direktyvą pavertus reglamentu padidės triukšmo mažinimo priemonių veiksmingumas ir bus užkirstas kelias konkurencijos iškraipymui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

16.

tikisi, kad ligšiolinę direktyvą pavertus reglamentu padidės triukšmo mažinimo priemonių veiksmingumas ir bus užkirstas kelias konkurencijos iškraipymui Europos Sąjungoje;

| 17. | pritaria Europos Komisijos požiūriu, kad pagal darnųjį metodą triukšmingumo mažinimo tikslams įgyvendinti reikėtų rinktis ekonomiškiausias priemones. Be to, privalu (o ne pageidautina) kuo daugiau dėmesio skirti oro uostų kaimynystėje gyvenančių žmonių sveikatai ir saugumui. Tai valstybėms narėms leis triukšmo mažinimo priemonių ekonominį poveikį suderinti su teisėtu orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugos poreikiu; |
| --- | --- |

17.

pritaria Europos Komisijos požiūriu, kad pagal darnųjį metodą triukšmingumo mažinimo tikslams įgyvendinti reikėtų rinktis ekonomiškiausias priemones. Be to, privalu (o ne pageidautina) kuo daugiau dėmesio skirti oro uostų kaimynystėje gyvenančių žmonių sveikatai ir saugumui. Tai valstybėms narėms leis triukšmo mažinimo priemonių ekonominį poveikį suderinti su teisėtu orlaivių triukšmą patiriančių žmonių apsaugos poreikiu;

| 18. | iš esmės pritaria tikslui padidinti ribinę vertę ribinio triukšmingumo orlaiviams. Tai leistų atsižvelgti į technologinę pažangą gaminant lengvuosius orlaivius. Tačiau Komitetas perspėja, kad krovininiai orlaiviai daug rečiau nei keleiviniai orlaiviai atitinka griežtąją 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) ribinę vertę. Todėl ribinio triukšmingumo orlaivių uždraudimas turėtų neproporcingai didelį poveikį krovinių oro vežėjams. Dėl šios priežasties Komitetas rekomenduoja per atitinkamos trukmės pereinamąjį laikotarpį ribinę vertę padidinti mažesniu mastu. Ribinę vertę padidinus iki 8 EPNdB, jau galima tikėtis esminio orlaivių keliamo triukšmo sumažėjimo; |
| --- | --- |

18.

iš esmės pritaria tikslui padidinti ribinę vertę ribinio triukšmingumo orlaiviams. Tai leistų atsižvelgti į technologinę pažangą gaminant lengvuosius orlaivius. Tačiau Komitetas perspėja, kad krovininiai orlaiviai daug rečiau nei keleiviniai orlaiviai atitinka griežtąją 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) ribinę vertę. Todėl ribinio triukšmingumo orlaivių uždraudimas turėtų neproporcingai didelį poveikį krovinių oro vežėjams. Dėl šios priežasties Komitetas rekomenduoja per atitinkamos trukmės pereinamąjį laikotarpį ribinę vertę padidinti mažesniu mastu. Ribinę vertę padidinus iki 8 EPNdB, jau galima tikėtis esminio orlaivių keliamo triukšmo sumažėjimo;

| 19. | mano, kad valstybių narių lygmeniu reikėtų turėti nepriklausomą apeliacinę įstaigą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valstybių narių lygmeniu reikėtų turėti nepriklausomą apeliacinę įstaigą;

| 20. | palankiai vertina darniojo metodo taikymą siekiant sumažinti ir apriboti žmonių patiriamo oro eismo triukšmo lygį. Taip valstybėms narėms suteikiamas reikiamas lankstumas valdant triukšmą. Kartu Komitetas pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad naudojimo apribojimai turėtų būti taikomi tik blogiausiu atveju; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina darniojo metodo taikymą siekiant sumažinti ir apriboti žmonių patiriamo oro eismo triukšmo lygį. Taip valstybėms narėms suteikiamas reikiamas lankstumas valdant triukšmą. Kartu Komitetas pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad naudojimo apribojimai turėtų būti taikomi tik blogiausiu atveju;

| 21. | remia tikslą patikslinti orlaivių triukšmo vertinimo taisykles ir užtikrinti skaidresnį vertinimo procesą. Numatytos konsultacijos su orlaivių triukšmą patiriančiais žmonėmis užtikrins platesnį pritarimą triukšmo mažinimo priemonių įgyvendinimui. Vis tik Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms suteikti pakankamą veiksmų laisvę kuriant reglamento projekte numatytą „techninio bendradarbiavimo forumą“. Jei valstybėse narėse tokie forumai jau egzistuoja, turėtų būti įmanoma juos pripažinti ir nekurti papildomų organų; |
| --- | --- |

21.

remia tikslą patikslinti orlaivių triukšmo vertinimo taisykles ir užtikrinti skaidresnį vertinimo procesą. Numatytos konsultacijos su orlaivių triukšmą patiriančiais žmonėmis užtikrins platesnį pritarimą triukšmo mažinimo priemonių įgyvendinimui. Vis tik Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms suteikti pakankamą veiksmų laisvę kuriant reglamento projekte numatytą „techninio bendradarbiavimo forumą“. Jei valstybėse narėse tokie forumai jau egzistuoja, turėtų būti įmanoma juos pripažinti ir nekurti papildomų organų;

| 22. | mano, kad reglamento projekto I priede nurodytas triukšmo vertinimo metodas, pagrįstas ECAC ataskaita Nr. 29 „Standartinis triukšmo kontūrų apie civilinius oro uostus matavimo metodas“, yra netinkama priemonė didinti triukšmo vertinimo procedūrų skaidrumą. Pradėjus taikyti papildomą vertinimo metodą bus prarasta galimybė palyginti su Aplinkos triukšmo direktyva arba, pavyzdžiui, nacionalinėmis skaičiavimo taisyklėmis ir atsiras bereikalinga biurokratinė našta. Todėl triukšmą reikėtų vertinti pagal aplinkos triukšmo įvertinimo direktyvą (Direktyva 2002/49/EB); |
| --- | --- |

22.

mano, kad reglamento projekto I priede nurodytas triukšmo vertinimo metodas, pagrįstas ECAC ataskaita Nr. 29 „Standartinis triukšmo kontūrų apie civilinius oro uostus matavimo metodas“, yra netinkama priemonė didinti triukšmo vertinimo procedūrų skaidrumą. Pradėjus taikyti papildomą vertinimo metodą bus prarasta galimybė palyginti su Aplinkos triukšmo direktyva arba, pavyzdžiui, nacionalinėmis skaičiavimo taisyklėmis ir atsiras bereikalinga biurokratinė našta. Todėl triukšmą reikėtų vertinti pagal aplinkos triukšmo įvertinimo direktyvą (Direktyva 2002/49/EB);

| 23. | mano, kad Komisijai numatyta teisė tikrinti, pagal kurią ji gali patikrinti naudojimą apribojančias priemones prieš jas taikant ir, prireikus, sustabdyti jų įgyvendinimą, subsidiarumo principo požiūriu viršija Komisijos įgaliojimus. Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į padėtį vietoje ir vietos ypatumus. Papildoma Europos Komisijos teisė tikrinti nėra nei reikalinga, nei proporcinga. Be to, tai jokiu būdu nepadės siekti reglamento tikslo sumažinti orlaivių triukšmą patiriančių žmonių skaičių; |
| --- | --- |

23.

mano, kad Komisijai numatyta teisė tikrinti, pagal kurią ji gali patikrinti naudojimą apribojančias priemones prieš jas taikant ir, prireikus, sustabdyti jų įgyvendinimą, subsidiarumo principo požiūriu viršija Komisijos įgaliojimus. Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į padėtį vietoje ir vietos ypatumus. Papildoma Europos Komisijos teisė tikrinti nėra nei reikalinga, nei proporcinga. Be to, tai jokiu būdu nepadės siekti reglamento tikslo sumažinti orlaivių triukšmą patiriančių žmonių skaičių;

| 24. | laikosi nuomonės, kad sąvokų „orlaivis“ ir „ribinio triukšmingumo orlaivis“ apibrėžtys, triukšmo sertifikavimo standartų ir sertifikavimo procedūros atnaujinimas bei metodo ir techninės ataskaitos pakeitimai yra esminės reglamento nuostatos. Atsižvelgiant į tai, šių punktų atveju nedera Komisijai perduoti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį; |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad sąvokų „orlaivis“ ir „ribinio triukšmingumo orlaivis“ apibrėžtys, triukšmo sertifikavimo standartų ir sertifikavimo procedūros atnaujinimas bei metodo ir techninės ataskaitos pakeitimai yra esminės reglamento nuostatos. Atsižvelgiant į tai, šių punktų atveju nedera Komisijai perduoti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį;

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

| 25. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad antžeminės paslaugos aviacijos grandyje atlieka svarbią funkciją. Veiksmingos ir į aukštą kokybę orientuotos antžeminės paslaugos labai prisideda užtikrinant našią ir konkurencingą aviacijos sistemą; |
| --- | --- |

25.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad antžeminės paslaugos aviacijos grandyje atlieka svarbią funkciją. Veiksmingos ir į aukštą kokybę orientuotos antžeminės paslaugos labai prisideda užtikrinant našią ir konkurencingą aviacijos sistemą;

| 26. | palankiai vertina tolesnį patekimo į antžeminių paslaugų rinką atvėrimą ir standartizaciją. Galima tikėtis, kad tai leis dar labiau pagerinti ES oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų kokybę. Tai bus vienodai naudinga oro susisiekimo bendrovėms, krovinių siuntėjams ir keleiviams. Siekiant išvengti nepalankaus poveikio esamoms užimtumo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uosto pajėgumams, turi būti sudarytos galimybės deramai atsižvelgti į oro uostų vietos ypatumus; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina tolesnį patekimo į antžeminių paslaugų rinką atvėrimą ir standartizaciją. Galima tikėtis, kad tai leis dar labiau pagerinti ES oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų kokybę. Tai bus vienodai naudinga oro susisiekimo bendrovėms, krovinių siuntėjams ir keleiviams. Siekiant išvengti nepalankaus poveikio esamoms užimtumo sąlygoms, skrydžių saugai ir oro uosto pajėgumams, turi būti sudarytos galimybės deramai atsižvelgti į oro uostų vietos ypatumus;

| 27. | palankiai vertina tai, kad reglamentuojamas paslaugų teikėjų vykdomas darbuotojų perėmimas; atsižvelgdamas į tai, Komisiją prašo išnagrinėti, ar remiantis Reglamento Nr. 1370/2007 (EB) 4 straipsnio 5 dalimi viešųjų paslaugų operatoriai jau gali pasinaudoti galimybe perkelti darbuotojus, kaip yra nustačiusi valstybė narė, valstybei narei netaikant papildomų perkėlimo priemonių, ir ar būtų galima nustatyti darbuotojų perkėlimo kriterijus; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad reglamentuojamas paslaugų teikėjų vykdomas darbuotojų perėmimas; atsižvelgdamas į tai, Komisiją prašo išnagrinėti, ar remiantis Reglamento Nr. 1370/2007 (EB) 4 straipsnio 5 dalimi viešųjų paslaugų operatoriai jau gali pasinaudoti galimybe perkelti darbuotojus, kaip yra nustačiusi valstybė narė, valstybei narei netaikant papildomų perkėlimo priemonių, ir ar būtų galima nustatyti darbuotojų perkėlimo kriterijus;

| 28. | atkreipia dėmesį, kad ne visos tvirtinimo procedūrai taikomos taisyklės yra pakankamai gerai parengtos. Visų pirma yra galimybių patobulinti procedūros etapų tvarkaraštį numatant išimtinę tvarką, panaikinančią veiksmų vykdyti neleidžiantį skundų sustabdomąjį poveikį, su tvirtinimo procedūros įgyvendinimu susijusią atsakomybę ir skyrimo kriterijus; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį, kad ne visos tvirtinimo procedūrai taikomos taisyklės yra pakankamai gerai parengtos. Visų pirma yra galimybių patobulinti procedūros etapų tvarkaraštį numatant išimtinę tvarką, panaikinančią veiksmų vykdyti neleidžiantį skundų sustabdomąjį poveikį, su tvirtinimo procedūros įgyvendinimu susijusią atsakomybę ir skyrimo kriterijus;

| 29. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad oro uostams turėtų tekti esminis vaidmuo koordinuojant antžeminių paslaugų teikėjus. Tačiau Komitetas perspėja, kad šią užduotį oro uostai gali įvykdyti tik tuo atveju, jei valstybėse narėse bus sukurtas reikalingas teisinis pagrindas. Be to, šios užduotys lemia papildomas sąnaudas, kurias oro uostams bus sunku susigrąžinti rinkoje; |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad oro uostams turėtų tekti esminis vaidmuo koordinuojant antžeminių paslaugų teikėjus. Tačiau Komitetas perspėja, kad šią užduotį oro uostai gali įvykdyti tik tuo atveju, jei valstybėse narėse bus sukurtas reikalingas teisinis pagrindas. Be to, šios užduotys lemia papildomas sąnaudas, kurias oro uostams bus sunku susigrąžinti rinkoje;

| 30. | pabrėžia, kad tolesnis rinkos atvėrimas neturi sumažinti aviacijos saugumo. Siekiant išsaugoti aukštą saugumo lygį Sąjungos oro uostuose, būtinas atitinkamas darbuotojų mokymas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad tolesnis rinkos atvėrimas neturi sumažinti aviacijos saugumo. Siekiant išsaugoti aukštą saugumo lygį Sąjungos oro uostuose, būtinas atitinkamas darbuotojų mokymas;

| 31. | mano, kad svarbu nustatyti tokią mokymo trukmę, kuri užtikrintų pakankamą antžeminio aptarnavimo paslaugų kokybę. Atsižvelgdamas į tai, kad antžemines paslaugas teikiančios įmonės turi gauti visose ES valstybėse narėse pripažįstamą patvirtinimą, Komitetas pataria parengti tokią mokymo programą, kuri leistų sukurti palyginamus kvalifikacijos standartus, kartu skiriant deramą dėmesį išlaidų veiksmingumui ir užimtumo skatinimui; |
| --- | --- |

31.

mano, kad svarbu nustatyti tokią mokymo trukmę, kuri užtikrintų pakankamą antžeminio aptarnavimo paslaugų kokybę. Atsižvelgdamas į tai, kad antžemines paslaugas teikiančios įmonės turi gauti visose ES valstybėse narėse pripažįstamą patvirtinimą, Komitetas pataria parengti tokią mokymo programą, kuri leistų sukurti palyginamus kvalifikacijos standartus, kartu skiriant deramą dėmesį išlaidų veiksmingumui ir užimtumo skatinimui;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad subrangos sutartis gali sudaryti tik tretieji antžeminių paslaugų teikėjai. Oro uostų veiklos vykdytojai ir naudotojai šios galimybės neturi. Komiteto nuomone, tai konkurenciją iškraipanti diskriminacija, kuri nesuderinama su reglamento projekto tikslu stiprinti konkurenciją. Subranga turėtų būti leidžiama antžeminių paslaugų teikėjams vadovaujantis tiksliomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad subrangos sutartis gali sudaryti tik tretieji antžeminių paslaugų teikėjai. Oro uostų veiklos vykdytojai ir naudotojai šios galimybės neturi. Komiteto nuomone, tai konkurenciją iškraipanti diskriminacija, kuri nesuderinama su reglamento projekto tikslu stiprinti konkurenciją. Subranga turėtų būti leidžiama antžeminių paslaugų teikėjams vadovaujantis tiksliomis taisyklėmis;

Laiko tarpsniai (COM(2011) 827 final)

| 33. | mano, kad reglamento persvarstymas taps gyvybiškai svarbiu indėliu į veiksmingesnį ribotų infrastruktūros pajėgumų naudojimą. Turint omenyje prognozuojamą oro eismo augimą ir jo neatitinkančią oro uostų infrastruktūros plėtrą, oro vežėjams tampa vis sunkiau patenkinti transporto paslaugų poreikį. Tai trukdo ekonominiam aviacijos, tuo pačiu ir regionų, vystymuisi; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reglamento persvarstymas taps gyvybiškai svarbiu indėliu į veiksmingesnį ribotų infrastruktūros pajėgumų naudojimą. Turint omenyje prognozuojamą oro eismo augimą ir jo neatitinkančią oro uostų infrastruktūros plėtrą, oro vežėjams tampa vis sunkiau patenkinti transporto paslaugų poreikį. Tai trukdo ekonominiam aviacijos, tuo pačiu ir regionų, vystymuisi;

| 34. | mano, kad tais atvejais, kai nepriklausomos priežiūros institucijos buvo paprašyta nustatyti mokesčių už naudojimąsi centralizuota infrastruktūra dydį, centralizuotą infrastruktūrą valdanti įstaiga turi turėti teisę iš naudotojų susigrąžinti pradinio pasiūlyto dydžio mokestį, kol nepriklausoma priežiūros institucija paskelbs savo galutinį sprendimą. Taip sumažės paskata nepagrįstai pradėti ginčus dėl su mokesčių dydžiu susijusių sprendimų; |
| --- | --- |

34.

mano, kad tais atvejais, kai nepriklausomos priežiūros institucijos buvo paprašyta nustatyti mokesčių už naudojimąsi centralizuota infrastruktūra dydį, centralizuotą infrastruktūrą valdanti įstaiga turi turėti teisę iš naudotojų susigrąžinti pradinio pasiūlyto dydžio mokestį, kol nepriklausoma priežiūros institucija paskelbs savo galutinį sprendimą. Taip sumažės paskata nepagrįstai pradėti ginčus dėl su mokesčių dydžiu susijusių sprendimų;

| 35. | iš esmės palankiai vertina rinkos priemonių taikymą skirstant laiko tarpsnius. Tai užtikrina tai, kad laiko tarpsniai bus paskirti tiems oro vežėjams, kurie juos gali geriausiai panaudoti. Būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu; |
| --- | --- |

35.

iš esmės palankiai vertina rinkos priemonių taikymą skirstant laiko tarpsnius. Tai užtikrina tai, kad laiko tarpsniai bus paskirti tiems oro vežėjams, kurie juos gali geriausiai panaudoti. Būtina ir toliau užtikrinti regionų jungtis su oro transporto tinklu;

| 36. | atkreipia dėmesį, kad išnagrinėti ne visi prekybos laiko tarpsniais padariniai. Visų pirma Europos Komisija nekalba apie tai, kokį poveikį prekyba laiko tarpsniais turės regioniniams oro uostams ir tuo pačiu regionų susisiekimui; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį, kad išnagrinėti ne visi prekybos laiko tarpsniais padariniai. Visų pirma Europos Komisija nekalba apie tai, kokį poveikį prekyba laiko tarpsniais turės regioniniams oro uostams ir tuo pačiu regionų susisiekimui;

| 37. | laikosi nuomonės, kad oro vežėjai perpildytuose didžiuosiuose oro uostuose turimus laiko tarpsnius pirmiausia panaudos tolimojo susisiekimo maršrutams. Tai susilpnintų regioninių oro uostų jungtį su didžiaisiais oro uostais. Todėl Komitetas ragina taikyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų regionų sujungimą su viso pasaulio aviacijos tinklu; |
| --- | --- |

37.

laikosi nuomonės, kad oro vežėjai perpildytuose didžiuosiuose oro uostuose turimus laiko tarpsnius pirmiausia panaudos tolimojo susisiekimo maršrutams. Tai susilpnintų regioninių oro uostų jungtį su didžiaisiais oro uostais. Todėl Komitetas ragina taikyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų regionų sujungimą su viso pasaulio aviacijos tinklu;

| 38. | palankiai vertina ketinimą didinti oro uosto koordinatorių nepriklausomumą. Reglamento projektu oro vežėjams suteikiama galimybė ateityje savo laiko tarpsnius perduoti, taip pat ir už piniginį atlygį. Tokiam perdavimui reikalingas oro uosto koordinatoriaus sutikimas ir patvirtinimas. Komiteto nuomone, dėl šios priežasties tampa dar svarbiau, kad oro uosto koordinatorius galėtų priimti nepriklausomą ir objektyvų sprendimą; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina ketinimą didinti oro uosto koordinatorių nepriklausomumą. Reglamento projektu oro vežėjams suteikiama galimybė ateityje savo laiko tarpsnius perduoti, taip pat ir už piniginį atlygį. Tokiam perdavimui reikalingas oro uosto koordinatoriaus sutikimas ir patvirtinimas. Komiteto nuomone, dėl šios priežasties tampa dar svarbiau, kad oro uosto koordinatorius galėtų priimti nepriklausomą ir objektyvų sprendimą;

| 39. | mano, kad nemokamas laiko tarpsnių paskirstymas vien tam, kad po to jie būtų parduodami, nėra tikslingas. Konkrečiai, oro vežėjai turėtų gauti leidimą prekiauti laiko tarpsniais tik tuo atveju, jei jie gali įrodyti, kad anksčiau jie reguliariai naudojo šiuos laiko tarpsnius; |
| --- | --- |

39.

mano, kad nemokamas laiko tarpsnių paskirstymas vien tam, kad po to jie būtų parduodami, nėra tikslingas. Konkrečiai, oro vežėjai turėtų gauti leidimą prekiauti laiko tarpsniais tik tuo atveju, jei jie gali įrodyti, kad anksčiau jie reguliariai naudojo šiuos laiko tarpsnius;

| 40. | mano, kad minimalaus laiko tarpsnių naudojimo taisyklės pakeitimas yra pagrįstas. Ši priemonė padidina spaudimą gautus laiko tarpsnius tinkamai panaudoti. Kartu būtina atsižvelgti į išskirtinius įvykius (pavyzdžiui, streikus, vulkanų pelenus). Galima tikėtis, kad ateityje daugiau laiko tarpsnių bus grąžinami į laiko tarpsnių biurą arba parduodami kitiems oro vežėjams. Kitoms oro susisiekimo bendrovėms tai sudarys palankesnes sąlygas patekti į rinką perpildytuose oro uostuose; |
| --- | --- |

40.

mano, kad minimalaus laiko tarpsnių naudojimo taisyklės pakeitimas yra pagrįstas. Ši priemonė padidina spaudimą gautus laiko tarpsnius tinkamai panaudoti. Kartu būtina atsižvelgti į išskirtinius įvykius (pavyzdžiui, streikus, vulkanų pelenus). Galima tikėtis, kad ateityje daugiau laiko tarpsnių bus grąžinami į laiko tarpsnių biurą arba parduodami kitiems oro vežėjams. Kitoms oro susisiekimo bendrovėms tai sudarys palankesnes sąlygas patekti į rinką perpildytuose oro uostuose;

| 41. | palankiai vertina tai, kad sukūrus rinkliavų sistemą, oro uostai įgauna galimybę daryti poveikį kuo ankstyvesniam nereikalingų arba rezervuotų laiko tarpsnių grąžinimui. Taip užtikrinama, kad laiko tarpsniai nebūtų blokuojami ir juos galėtų naudoti kiti oro vežėjai; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina tai, kad sukūrus rinkliavų sistemą, oro uostai įgauna galimybę daryti poveikį kuo ankstyvesniam nereikalingų arba rezervuotų laiko tarpsnių grąžinimui. Taip užtikrinama, kad laiko tarpsniai nebūtų blokuojami ir juos galėtų naudoti kiti oro vežėjai;

| 42. | pripažįsta „vietos taisyklių“ nuostatos svarbą užtikrinant, kad reguliavimo pagrindas sudarytų pakankamai lanksčias sąlygas tuose regionuose ir oro uostuose, kuriuose dėl specialių aplinkybių būtina tai daryti. Esant tokioms aplinkybėms regionų indėlis yra būtinas siekiant užtikrinti, kad pajėgumai atskiruose oro uostuose būtų panaudojami optimaliai ir efektyviai; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta „vietos taisyklių“ nuostatos svarbą užtikrinant, kad reguliavimo pagrindas sudarytų pakankamai lanksčias sąlygas tuose regionuose ir oro uostuose, kuriuose dėl specialių aplinkybių būtina tai daryti. Esant tokioms aplinkybėms regionų indėlis yra būtinas siekiant užtikrinti, kad pajėgumai atskiruose oro uostuose būtų panaudojami optimaliai ir efektyviai;

| 43. | mano, kad pasiūlymas Europos Komisijai suteikti atskirų „tinklui priklausančių oro uostų“ nustatymo teisę, leidžiančią Komisijai reikalauti, kad valstybės narės atskiriems oro uostams taikytų skirtingas ir kitokias sąlygas, viršija Komisijos įgaliojimus subsidiarumo principo požiūriu; |
| --- | --- |

43.

mano, kad pasiūlymas Europos Komisijai suteikti atskirų „tinklui priklausančių oro uostų“ nustatymo teisę, leidžiančią Komisijai reikalauti, kad valstybės narės atskiriems oro uostams taikytų skirtingas ir kitokias sąlygas, viršija Komisijos įgaliojimus subsidiarumo principo požiūriu;

| 44. | yra sunerimęs dėl Europos Komisijos ketinimo įgyvendinti „tinklo valdytojo“ koncepciją ir ypač pasiūlymo šiam subjektui skirti svarbias ir plačias galias, kol dar nėra aiškios šio subjekto valdymo apibrėžties; |
| --- | --- |

44.

yra sunerimęs dėl Europos Komisijos ketinimo įgyvendinti „tinklo valdytojo“ koncepciją ir ypač pasiūlymo šiam subjektui skirti svarbias ir plačias galias, kol dar nėra aiškios šio subjekto valdymo apibrėžties;

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

Su triukšmu susiję naudojimo apribojimai (COM(2011) 828 final)

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5)   ribinio triukšmingumo orlaivis – civilinis orlaivis, atitinkantis Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (Čikagos konvencija) 16 priedo I tomo II dalies 3 skyriuje nustatytas sertifikavimo ribas, kai suvestinis skirtumas yra ne didesnis kaip 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais); suvestinis skirtumas yra EPNdB išreikštas skaičius, gautas sudedant atskirus skirtumus (t. y. sertifikuoto triukšmo lygio ir didžiausio leidžiamo triukšmo lygio skirtumus) kiekviename iš trijų triukšmo matavimo atskaitos taškų, apibrėžtų Čikagos konvencijos 16 priedo I tomo II dalies 4 skyriuje; | (5)   ribinio triukšmingumo orlaivis – civilinis orlaivis, atitinkantis Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (Čikagos konvencija) 16 priedo I tomo II dalies 3 skyriuje nustatytas sertifikavimo ribas, kai suvestinis skirtumas yra ne didesnis kaip EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) E; suvestinis skirtumas yra EPNdB išreikštas skaičius, gautas sudedant atskirus skirtumus (t. y. sertifikuoto triukšmo lygio ir didžiausio leidžiamo triukšmo lygio skirtumus) kiekviename iš trijų triukšmo matavimo atskaitos taškų, apibrėžtų Čikagos konvencijos 16 priedo I tomo II dalies 4 skyriuje |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)   ribinio triukšmingumo orlaivis – civilinis orlaivis, atitinkantis Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (Čikagos konvencija) 16 priedo I tomo II dalies 3 skyriuje nustatytas sertifikavimo ribas, kai suvestinis skirtumas yra ne didesnis kaip 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais); suvestinis skirtumas yra EPNdB išreikštas skaičius, gautas sudedant atskirus skirtumus (t. y. sertifikuoto triukšmo lygio ir didžiausio leidžiamo triukšmo lygio skirtumus) kiekviename iš trijų triukšmo matavimo atskaitos taškų, apibrėžtų Čikagos konvencijos 16 priedo I tomo II dalies 4 skyriuje;

(5)   ribinio triukšmingumo orlaivis – civilinis orlaivis, atitinkantis Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (Čikagos konvencija) 16 priedo I tomo II dalies 3 skyriuje nustatytas sertifikavimo ribas, kai suvestinis skirtumas yra ne didesnis kaip EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) E; suvestinis skirtumas yra EPNdB išreikštas skaičius, gautas sudedant atskirus skirtumus (t. y. sertifikuoto triukšmo lygio ir didžiausio leidžiamo triukšmo lygio skirtumus) kiekviename iš trijų triukšmo matavimo atskaitos taškų, apibrėžtų Čikagos konvencijos 16 priedo I tomo II dalies 4 skyriuje

Paaiškinimas

| 1. | Krovininiai orlaiviai daug rečiau nei keleiviniai orlaiviai atitinka reglamento projekte pasiūlytą 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) ribinę vertę. Todėl ribinio triukšmingumo orlaivių uždraudimas turėtų neproporcingai didelį poveikį krovinių oro vežėjams. |
| --- | --- |

1.

Krovininiai orlaiviai daug rečiau nei keleiviniai orlaiviai atitinka reglamento projekte pasiūlytą 10 EPNdB (efektinis juntamas triukšmas decibelais) ribinę vertę. Todėl ribinio triukšmingumo orlaivių uždraudimas turėtų neproporcingai didelį poveikį krovinių oro vežėjams.

| 2. | Tinkamas pereinamasis laikotarpis oro bendrovėms suteiks galimybę numatyti ir atlikti reikiamą turimo parko atnaujinimą atsižvelgiant į verslo sąlygas. |
| --- | --- |

2.

Tinkamas pereinamasis laikotarpis oro bendrovėms suteiks galimybę numatyti ir atlikti reikiamą turimo parko atnaujinimą atsižvelgiant į verslo sąlygas.

2   pakeitimas

Su triukšmu susiję naudojimo apribojimai (COM(2011) 828 final)

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybei narei paprašius arba savo iniciatyva ir nepažeisdama apeliacijos, dėl kurios dar nepriimtas sprendimas, teikimo tvarkos, Komisija gali patikrinti sprendimą dėl naudojimo apribojimo prieš jį įgyvendinant. Jei Komisija nustato, kad sprendimas neatitinka šio reglamento reikalavimų arba prieštarauja kitiems Sąjungos teisės aktams, ji gali sustabdyti sprendimo įgyvendinimą. | |
| 2.   Kompetentingos institucijos pateikia Komisijai informaciją, kuria įrodoma atitiktis šiam reglamentui. | |
| 3.   Taikydama 13 straipsnio 2 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą ir ypač atsižvelgdama į II priede nustatytus kriterijus, Komisija nusprendžia, ar atitinkama kompetentinga institucija gali nustatyti naudojimo apribojimą. Komisija apie savo sprendimą praneša Tarybai ir suinteresuotai valstybei narei. | |
| 4.   Jei per šešis mėnesius nuo 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo Komisija nepriima sprendimo, kompetentinga institucija gali taikyti numatytą sprendimą dėl naudojimo apribojimo. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valstybei narei paprašius arba savo iniciatyva ir nepažeisdama apeliacijos, dėl kurios dar nepriimtas sprendimas, teikimo tvarkos, Komisija gali patikrinti sprendimą dėl naudojimo apribojimo prieš jį įgyvendinant. Jei Komisija nustato, kad sprendimas neatitinka šio reglamento reikalavimų arba prieštarauja kitiems Sąjungos teisės aktams, ji gali sustabdyti sprendimo įgyvendinimą.

2.   Kompetentingos institucijos pateikia Komisijai informaciją, kuria įrodoma atitiktis šiam reglamentui.

3.   Taikydama 13 straipsnio 2 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą ir ypač atsižvelgdama į II priede nustatytus kriterijus, Komisija nusprendžia, ar atitinkama kompetentinga institucija gali nustatyti naudojimo apribojimą. Komisija apie savo sprendimą praneša Tarybai ir suinteresuotai valstybei narei.

4.   Jei per šešis mėnesius nuo 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo Komisija nepriima sprendimo, kompetentinga institucija gali taikyti numatytą sprendimą dėl naudojimo apribojimo.

Paaiškinimas

| 1. | Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti tik valstybės narės, kaip kad yra dabar. Taryba jau pareiškė savo nuomonę šiuo klausimu ir iš Komisijos pasiūlymo išbraukė atitinkamą straipsnį. Šis pasiūlymas išbraukti tekstą taip pat atitinka nuomonės 23 straipsnį. |
| --- | --- |

1.

Naudojimo apribojimus turėtų nustatyti tik valstybės narės, kaip kad yra dabar. Taryba jau pareiškė savo nuomonę šiuo klausimu ir iš Komisijos pasiūlymo išbraukė atitinkamą straipsnį. Šis pasiūlymas išbraukti tekstą taip pat atitinka nuomonės 23 straipsnį.

| 2. | Pagal dabartinę 10 straipsnio redakciją būtų galima ginčyti regioninius tarpininkavimo susitarimus. Šie susitarimai tarp oro uostų, atitinkamo regiono ir piliečių dažnai būna sudaromi po ilgų ir varginančių derybų. Vokietijos Bundesratas, Austrijos Bundesratas, Prancūzijos Senatas ir Nyderlandų Pirmieji Rūmai padarė išvadą, kad Komisijos teisė tikrinti pagal 10 straipsnį pažeidžia Europos Sąjungos subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

2.

Pagal dabartinę 10 straipsnio redakciją būtų galima ginčyti regioninius tarpininkavimo susitarimus. Šie susitarimai tarp oro uostų, atitinkamo regiono ir piliečių dažnai būna sudaromi po ilgų ir varginančių derybų. Vokietijos Bundesratas, Austrijos Bundesratas, Prancūzijos Senatas ir Nyderlandų Pirmieji Rūmai padarė išvadą, kad Komisijos teisė tikrinti pagal 10 straipsnį pažeidžia Europos Sąjungos subsidiarumo principą.

3   pakeitimas

Su triukšmu susiję naudojimo apribojimai (COM(2011) 828 final)

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgaliojama pagal 12 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, susijusius su: | |
| a) | 2 straipsnio 3 dalyje pateiktos orlaivio apibrėžties ir 2 straipsnio 4 dalyje pateiktos ribinio triukšmingumo orlaivio apibrėžties pakeitimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija įgaliojama pagal 12 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, susijusius su:

a)

2 straipsnio 3 dalyje pateiktos orlaivio apibrėžties ir 2 straipsnio 4 dalyje pateiktos ribinio triukšmingumo orlaivio apibrėžties pakeitimais;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | 4 ir 8 straipsniuose numatytų triukšmo sertifikavimo standartų pakeitimais ir atnaujinimu; taip pat 6 straipsnio 1 dalyje numatytos sertifikavimo procedūros pakeitimais ir atnaujinimu; |
| --- | --- |

4 ir 8 straipsniuose numatytų triukšmo sertifikavimo standartų pakeitimais ir atnaujinimu; taip pat 6 straipsnio 1 dalyje numatytos sertifikavimo procedūros pakeitimais ir atnaujinimu;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | I priede pateikto metodo ir techninės ataskaitos pakeitimais. |
| --- | --- |

I priede pateikto metodo ir techninės ataskaitos pakeitimais.

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Sąvokų „orlaivis“ ir „ribinio triukšmingumo orlaivis“ apibrėžtys, triukšmo sertifikavimo standartų ir sertifikavimo procedūros atnaujinimas bei metodo ir techninės ataskaitos pakeitimai yra esminės šio reglamento nuostatos. Atsižvelgiant į tai, šių punktų atveju nedera Komisijai perduoti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį;

4   pakeitimas

Su triukšmu susiję naudojimo apribojimai (COM(2011) 828 final)

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. | |
| 2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai suteikiami neribotam laikui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. | |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kitą sprendime nurodytą dieną. Jis neturi įtakos visų kitų jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | |
| 4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. | |
| 5.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šiame straipsnyje nustatytas sąlygas.

2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai suteikiami neribotam laikui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kitą sprendime nurodytą dieną. Jis neturi įtakos visų kitų jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.

Paaiškinimas

3 ir 4 pakeitimas yra tiesiogiai susiję. Jei siūloma išbraukti 11 straipsnį, reikia išbraukti ir 12 straipsnį.

5   pakeitimas

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis


  Salų oro uostai | 13 straipsnis


  Salų oro uostai |
| Pagal 7–10 straipsnius renkantis antžeminių paslaugų oro uoste teikėjus, valstybė narė su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimo taikymą gali išplėsti kitiems savo oro uostams, jeigu: | Pagal 7–10 straipsnius renkantis antžeminių paslaugų oro uoste teikėjus, valstybė narė su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimo taikymą gali išplėsti kitiems savo oro uostams, jeigu: |
| a) | tie oro uostai yra salose tame pačiame geografiniame regione; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

13 straipsnis

Salų oro uostai

13 straipsnis

Salų oro uostai

Pagal 7–10 straipsnius renkantis antžeminių paslaugų oro uoste teikėjus, valstybė narė su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimo taikymą gali išplėsti kitiems savo oro uostams, jeigu:

Pagal 7–10 straipsnius renkantis antžeminių paslaugų oro uoste teikėjus, valstybė narė su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimo taikymą gali išplėsti kitiems savo oro uostams, jeigu:

a)

tie oro uostai yra salose tame pačiame geografiniame regione; ir

| a) | tie oro uostai yra salose tame pačiame geografiniame regione; ir |
| --- | --- |

a)

tie oro uostai yra salose tame pačiame geografiniame regione; ir

| b) | kiekviename iš šių oro uostų per metus aptarnaujama ne mažiau kaip 100 000 keleivių; |
| --- | --- |

b)

kiekviename iš šių oro uostų per metus aptarnaujama ne mažiau kaip 100 000 keleivių;

| b) | kiekviename iš šių oro uostų per metus aptarnaujama ne mažiau kaip 100 000 keleivių; |
| --- | --- |

b)

kiekviename iš šių oro uostų per metus aptarnaujama ne mažiau kaip 100 000 keleivių;

| c) | ir jeigu šį taikymo išplėtimą patvirtina Komisija. |
| --- | --- |

c)

ir jeigu šį taikymo išplėtimą patvirtina Komisija.

| c) | ir jeigu šį taikymo išplėtimą patvirtina Komisija. |
| --- | --- |

c)

ir jeigu šį taikymo išplėtimą patvirtina Komisija.

Sprendimas patvirtinti taikymo išplėtimą yra įgyvendinimo aktas, kuris priimamas taikant 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. Ši nuostata nepažeidžia ES valstybės pagalbos taisyklių.

Sprendimas patvirtinti taikymo išplėtimą yra įgyvendinimo aktas, kuris priimamas taikant 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. Ši nuostata nepažeidžia ES valstybės pagalbos taisyklių.

Paaiškinimas

Reglamento pasiūlymo 13 straipsnyje, kuriame numatoma galimybė išplėsti su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimo taikymą salų oro uostams, būtų tikslinga nurodyti, kad salų oro uostų atveju oro uosto valdytojai yra įpareigoti teikti paslaugas, nurodytas pasiūlymo 6 straipsnio 2 dalyje (t. y. bagažo tvarkymo, teikiamas orlaivio stovėjimo vietoje, susijusias su degalais ir tepalais ir krovinių ir pašto tvarkymo paslaugas). Taip pat reikėtų nurodyti, kad tais atvejais, kai tokių paslaugų teikimas nebūtų pelningas ir todėl jokia įmonė nenorėtų jų teikti, netgi ir patys oro vežėjai vykdydami saviteikos veiklą, šį įsipareigojimą turėtų prisiimti oro uosto valdytojas atsižvelgiant į lemiamą tokios infrastruktūros vaidmenį ne tik užtikrinant salos, kuri neturi kitų panašių alternatyvų, prieinamumą ir jungtis su išore, bet ir teikiant pagrindines viešąsias paslaugas, pavyzdžiui, skubios medicinos pagalbos, gaisrų gesinimo, jūros stebėjimo ir gelbėjimo jūroje, ir kitas naudojant iš oro uostų kylančius sraigtasparnius teikiamas paslaugas, kurių kitu būdu (pavyzdžiui, nepapildant degalų atsargų) nebūtų įmanoma teikti.

6   pakeitimas

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

28 straipsnis – 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu Oro uosto naudotojų komitetas nepritaria oro uostą valdančios institucijos arba, atsižvelgiant į aplinkybes, centralizuotą infrastruktūrą valdančios įstaigos nustatytam mokesčių dydžiui, šis komitetas gali prašyti atitinkamos valstybės narės nepriklausomos priežiūros institucijos nustatyti mokesčio dydį. | Jeigu Oro uosto naudotojų komitetas nepritaria oro uostą valdančios institucijos arba, atsižvelgiant į aplinkybes, centralizuotą infrastruktūrą valdančios įstaigos nustatytam mokesčių dydžiui, šis komitetas gali prašyti atitinkamos valstybės narės nepriklausomos priežiūros institucijos mokesčio dyd. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu Oro uosto naudotojų komitetas nepritaria oro uostą valdančios institucijos arba, atsižvelgiant į aplinkybes, centralizuotą infrastruktūrą valdančios įstaigos nustatytam mokesčių dydžiui, šis komitetas gali prašyti atitinkamos valstybės narės nepriklausomos priežiūros institucijos nustatyti mokesčio dydį.

Jeigu Oro uosto naudotojų komitetas nepritaria oro uostą valdančios institucijos arba, atsižvelgiant į aplinkybes, centralizuotą infrastruktūrą valdančios įstaigos nustatytam mokesčių dydžiui, šis komitetas gali prašyti atitinkamos valstybės narės nepriklausomos priežiūros institucijos mokesčio dyd.

Paaiškinimas

Iš esmės, šiuo pasiūlymu nustatoma išsami apeliacijos procedūra, jeigu kils nesutarimų dėl mokesčių dydžio, dėl kurių gali labai išaugti sąnaudos – ir finansinės, ir laiko. Kai kurių oro uostų, kurių pajamos iš antžeminių paslaugų sudaro mažiau nei 1 proc. visų pajamų, atveju tai neproporcinga.

7   pakeitimas

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

28 straipsnis – nauja 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Kad būtų išvengta atvejų, kai nepagrįsti ginčai pradedami vien tam, kad būtų atidėtas mokesčių taikymas belaukiant sprendimo dėl vartotojų nesutikimo, svarbu, kad oro uosto administracija galėtų susigrąžinti pradinio pasiūlyto dydžio mokestį nuo jo nustatymo momento. Tai aktualu regioniniams oro uostams, kurių pajamos iš ne su oro navigacija susijusių paslaugų yra menkos, ypač jeigu juose dominuoja oro vežėjai, taikantys „vieno bagažo vieneto“ taisyklę. Tai būtų pajamų požiūriu neutralus sektoriaus bendradarbiavimo skatinimo būdas, panašus į oro uostams skirtą apmokestinimo sistemą, kuri naudojama skatinant grąžinti nereikalingus arba nerezervuotus laiko tarpsnius.

8   pakeitimas

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

32 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Antžeminių paslaugų teikėjai ir saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai turi laikytis šių būtinųjų kokybės standartų. Be to, oro uosto naudotojai ir antžeminių paslaugų teikėjai turi laikytis jų sutartyse nustatytų būtinųjų kokybės reikalavimų. | Antžeminių paslaugų teikėjai ir saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai turi laikytis šių būtinųjų kokybės standartų. Be to, oro uosto naudotojai ir antžeminių paslaugų teikėjai turi laikytis jų sutartyse nustatytų būtinųjų kokybės reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Antžeminių paslaugų teikėjai ir saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai turi laikytis šių būtinųjų kokybės standartų. Be to, oro uosto naudotojai ir antžeminių paslaugų teikėjai turi laikytis jų sutartyse nustatytų būtinųjų kokybės reikalavimų.

Antžeminių paslaugų teikėjai ir saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai turi laikytis šių būtinųjų kokybės standartų. Be to, oro uosto naudotojai ir antžeminių paslaugų teikėjai turi laikytis jų sutartyse nustatytų būtinųjų kokybės reikalavimų.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į tai, kad antžemines paslaugos yra svarbios sklandžiam oro uosto darbui, būtinos tinkamos ir proporcingos vykdymą užtikrinančios priemonės, kad būtų užtikrintas būtinųjų standartų taikymas.

9   pakeitimas

Antžeminės paslaugos (COM(2011) 824 final)

35 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nedarant poveikio 2, 3 ir 4 dalims, antžeminių paslaugų teikėjai gali sudaryti subrangos sutartis. | 1.   Nedarant poveikio 3 dali, antžeminių paslaugų teikėjai gali sudaryti subrangos sutartis. |
| 2.   Saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutartis gali sudaryti tik tuo atveju, jeigu dėl force majeure aplinkybių jie laikinai negali vykdyti saviteikos veiklos. | |
| 3.   Subrangovams neleidžiama sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių. | Subrangovams neleidžiama sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių. |
| 4.   11 straipsnio 1 dalyje nurodytas antžeminių paslaugų teikėjas negali sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių, nebent force majeure aplinkybėms jis laikinai negali teikti šių antžeminių paslaugų. | |
| 5.   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, užtikrina, kad subrangovai vykdytų antžeminių paslaugų teikėjams šiame reglamente nustatytus įsipareigojimus. | .   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, užtikrina, kad subrangovai vykdytų antžeminių paslaugų teikėjams šiame reglamente nustatytus įsipareigojimus. |
| | |
| | |
| 6.   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, oro uostą valdančiai institucijai praneša atitinkamų subrangovų pavadinimus ir nurodo jų vykdomą veiklą. | Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, oro uostą valdančiai institucijai praneša atitinkamų subrangovų pavadinimus ir nurodo jų vykdomą veiklą. |
| 7.   Jeigu antžeminių paslaugų teikėjas pagal 7 straipsnyje nustatytą atrankos procedūrą pateikia prašymą suteikti leidimą teikti antžemines paslaugas, šis teikėjas nurodo subrangovų, su kuriais jis ketina sudaryti subrangos sutartis, skaičių, jų vykdomą veiklą ir pavadinimą. | 7.   Jeigu antžeminių paslaugų teikėjas pagal 7 straipsnyje nustatytą pasirinkimo procedūrą pateikia prašymą suteikti leidimą teikti antžemines paslaugas, šis teikėjas nurodo subrangovų, su kuriais jis ketina sudaryti subrangos sutartis, skaičių, jų vykdomą veiklą ir pavadinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Nedarant poveikio 2, 3 ir 4 dalims, antžeminių paslaugų teikėjai gali sudaryti subrangos sutartis.

1.   Nedarant poveikio 3 dali, antžeminių paslaugų teikėjai gali sudaryti subrangos sutartis.

2.   Saviteikos veiklą vykdantys oro uosto naudotojai antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutartis gali sudaryti tik tuo atveju, jeigu dėl force majeure aplinkybių jie laikinai negali vykdyti saviteikos veiklos.

3.   Subrangovams neleidžiama sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių.

Subrangovams neleidžiama sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių.

4.   11 straipsnio 1 dalyje nurodytas antžeminių paslaugų teikėjas negali sudaryti antžeminių paslaugų teikimo subrangos sutarčių, nebent force majeure aplinkybėms jis laikinai negali teikti šių antžeminių paslaugų.

5.   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, užtikrina, kad subrangovai vykdytų antžeminių paslaugų teikėjams šiame reglamente nustatytus įsipareigojimus.

.   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, užtikrina, kad subrangovai vykdytų antžeminių paslaugų teikėjams šiame reglamente nustatytus įsipareigojimus.

6.   Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, oro uostą valdančiai institucijai praneša atitinkamų subrangovų pavadinimus ir nurodo jų vykdomą veiklą.

Kiekvienas antžeminių paslaugų teikėjas ir saviteikos veiklą vykdantis oro uosto naudotojas, kuris subrangos sutartis yra sudaręs su vienu ar daugiau subrangovų, oro uostą valdančiai institucijai praneša atitinkamų subrangovų pavadinimus ir nurodo jų vykdomą veiklą.

7.   Jeigu antžeminių paslaugų teikėjas pagal 7 straipsnyje nustatytą atrankos procedūrą pateikia prašymą suteikti leidimą teikti antžemines paslaugas, šis teikėjas nurodo subrangovų, su kuriais jis ketina sudaryti subrangos sutartis, skaičių, jų vykdomą veiklą ir pavadinimą.

7.   Jeigu antžeminių paslaugų teikėjas pagal 7 straipsnyje nustatytą pasirinkimo procedūrą pateikia prašymą suteikti leidimą teikti antžemines paslaugas, šis teikėjas nurodo subrangovų, su kuriais jis ketina sudaryti subrangos sutartis, skaičių, jų vykdomą veiklą ir pavadinimą.

Paaiškinimas

| 1. | Oro uostams ir oro uosto naudotojams taikomas draudimas sudaryti subrangos sutartis yra diskriminuojantis kitų antžeminių paslaugų teikėjų atžvilgiu ir iškreipia konkurenciją. Tai nesuderinama su reglamento projekto tikslu stiprinti konkurenciją. |
| --- | --- |

1.

Oro uostams ir oro uosto naudotojams taikomas draudimas sudaryti subrangos sutartis yra diskriminuojantis kitų antžeminių paslaugų teikėjų atžvilgiu ir iškreipia konkurenciją. Tai nesuderinama su reglamento projekto tikslu stiprinti konkurenciją.

| 2. | Paslaugų kokybės ir patikimumo reikalavimų vienodai turi laikytis visos perkančiosios organizacijos ir visi subrangovai. Be to, oro uostams turėtų būti leidžiama riboti subrangovų skaičių, jeigu ploto nepakanka. |
| --- | --- |

2.

Paslaugų kokybės ir patikimumo reikalavimų vienodai turi laikytis visos perkančiosios organizacijos ir visi subrangovai. Be to, oro uostams turėtų būti leidžiama riboti subrangovų skaičių, jeigu ploto nepakanka.

10   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas (COM(2011) 827 final)

3 straipsnio 3 dalies ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos prašymu, ypač tais atvejais, kai nauji dalyviai, susiduria su rimtomis problemomis, kai nori užsitikrinti nutūpimo ir pakilimo galimybes atitinkamame oro uoste arba kai tinklo valdytojas mano, kad to reikia, kad būtų užtikrintas oro uosto veiklos plano suderinamumas su tinklo veiklos planu remiantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 6 straipsnio 7 dalimi. | Komisijos prašymu, ypač tais atvejais, kai nauji dalyviai, susiduria su rimtomis problemomis, kai nori užsitikrinti nutūpimo ir pakilimo galimybes atitinkamame oro uoste arba kai tinklo valdytojas mano, kad to reikia, kad būtų užtikrintas veiklos plano suderinamumas su veiklos planu remiantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 6 straipsnio 7 dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijos prašymu, ypač tais atvejais, kai nauji dalyviai, susiduria su rimtomis problemomis, kai nori užsitikrinti nutūpimo ir pakilimo galimybes atitinkamame oro uoste arba kai tinklo valdytojas mano, kad to reikia, kad būtų užtikrintas oro uosto veiklos plano suderinamumas su tinklo veiklos planu remiantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 6 straipsnio 7 dalimi.

Komisijos prašymu, ypač tais atvejais, kai nauji dalyviai, susiduria su rimtomis problemomis, kai nori užsitikrinti nutūpimo ir pakilimo galimybes atitinkamame oro uoste arba kai tinklo valdytojas mano, kad to reikia, kad būtų užtikrintas veiklos plano suderinamumas su veiklos planu remiantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 677/2011 6 straipsnio 7 dalimi.

Paaiškinimas

Tinklo valdytojo vaidmuo turėtų būti koordinavimas tinklo lygmeniu, o ne nurodymus davimas vietos lygmeniu. Ne tinklo valdytojas, o kiekvienas oro uostas pats atsako už savo veiklos planą.

11   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas (COM(2011) 827 final)

3 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai savo ar tinklo valdytojo iniciatyva paprašius, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje nurodytomis institucijomis ir subjektais, užtikrina, kad oro uostas, kurio statusas nėra apibrėžtas, būtų paskelbtas tinklui priklausančiu oro uostu. Sprendimas pateikiamas Komisijai. Jei Komisija mano, kad oro uostas tinklui nebereikalingas, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje nurodytomis institucijomis ir subjektais, pakeičia oro uosto kategoriją ir paskelbia jį oro uostu, kurio statusas nėra apibrėžtas. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai savo ar tinklo valdytojo iniciatyva paprašius, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje nurodytomis institucijomis ir subjektais, užtikrina, kad oro uostas, kurio statusas nėra apibrėžtas, būtų paskelbtas tinklui priklausančiu oro uostu. Sprendimas pateikiamas Komisijai. Jei Komisija mano, kad oro uostas tinklui nebereikalingas, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje nurodytomis institucijomis ir subjektais, pakeičia oro uosto kategoriją ir paskelbia jį oro uostu, kurio statusas nėra apibrėžtas.

Paaiškinimas

„Tinklui priklausančio oro uosto“ apibrėžtis dabartiniuose EK pasiūlymuose yra labai plati ir suteiktų Komisijai galią priimti subjektyvius sprendimus, pavyzdžiui, nuspręsti, ar kuris nors oro uostas turi „įtakos Europos oro eismo valdymo tinklui“. Yra didesnė tikimybė, kad būtent regioniniai oro uostai susidurs „su staiga žymiai padidėjusiu eismo intensyvumu“, todėl sąvoka „tinklui priklausantis oro uostas“ ir su tuo susiję įsipareigojimai turi būti išbraukti arba bent jau tiksliau apibrėžti. Nėra jokio pagrindo įrašyti šią pastraipą, nes tinklui priklausančių oro uostų sąvoka visai nesusijusi su šiuo reglamentu.

12   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM(2011) 827 final)

3 straipsnio 10 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei sprendimas priimamas remiantis 6, 8 arba 9 dalimis, 4 dalyje nurodytoms institucijoms ir subjektams valstybė narė jį pateikia ne vėliau kaip balandžio 1 d., jei tai susiję su žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis, ir ne vėliau kaip rugsėjo 1 d., jei tai susiję su vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis. | Jei sprendimas priimamas remiantis 6 8 dalimis, 4 dalyje nurodytoms institucijoms ir subjektams valstybė narė jį pateikia ne vėliau kaip balandžio 1 d., jei tai susiję su žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis, ir ne vėliau kaip rugsėjo 1 d., jei tai susiję su vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei sprendimas priimamas remiantis 6, 8 arba 9 dalimis, 4 dalyje nurodytoms institucijoms ir subjektams valstybė narė jį pateikia ne vėliau kaip balandžio 1 d., jei tai susiję su žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis, ir ne vėliau kaip rugsėjo 1 d., jei tai susiję su vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis.

Jei sprendimas priimamas remiantis 6 8 dalimis, 4 dalyje nurodytoms institucijoms ir subjektams valstybė narė jį pateikia ne vėliau kaip balandžio 1 d., jei tai susiję su žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis, ir ne vėliau kaip rugsėjo 1 d., jei tai susiję su vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis.

Paaiškinimas

Žr. 11 pakeitimą.

13   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 - final)

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė, atsakinga už tinklui priklausantį oro uostą, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar už koordinuojamą oro uostą, pasikonsultavusi su nuolat oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, juos atstovaujančiomis organizacijomis ir oro uosto valdymo institucija ir koordinavimo komitetu, kur toks komitetas yra, užtikrina, kad oro uosto tvarkaraščių sudarytoju ar oro uosto koordinatoriumi būtų paskirtas kvalifikuotas fizinis arba juridinis asmuo. Tas pats tvarkaraščių sudarytojas ar koordinatorius gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. | Valstybė narė, atsakinga už kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar už koordinuojamą oro uostą, pasikonsultavusi su nuolat oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, juos atstovaujančiomis organizacijomis ir oro uosto valdymo institucija ir koordinavimo komitetu, kur toks komitetas yra, užtikrina, kad oro uosto tvarkaraščių sudarytoju ar oro uosto koordinatoriumi būtų paskirtas kvalifikuotas fizinis arba juridinis asmuo. Tas pats tvarkaraščių sudarytojas ar koordinatorius gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybė narė, atsakinga už tinklui priklausantį oro uostą, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar už koordinuojamą oro uostą, pasikonsultavusi su nuolat oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, juos atstovaujančiomis organizacijomis ir oro uosto valdymo institucija ir koordinavimo komitetu, kur toks komitetas yra, užtikrina, kad oro uosto tvarkaraščių sudarytoju ar oro uosto koordinatoriumi būtų paskirtas kvalifikuotas fizinis arba juridinis asmuo. Tas pats tvarkaraščių sudarytojas ar koordinatorius gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui.

Valstybė narė, atsakinga už kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar už koordinuojamą oro uostą, pasikonsultavusi su nuolat oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, juos atstovaujančiomis organizacijomis ir oro uosto valdymo institucija ir koordinavimo komitetu, kur toks komitetas yra, užtikrina, kad oro uosto tvarkaraščių sudarytoju ar oro uosto koordinatoriumi būtų paskirtas kvalifikuotas fizinis arba juridinis asmuo. Tas pats tvarkaraščių sudarytojas ar koordinatorius gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui.

Paaiškinimas

Ne Europos Komisija, o Valstybės narės atsako už visus savo oro uostus, neatsižvelgiant į tai, ar tai oro uostai, kuriuose darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar koordinuojami oro uostai.

14   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 final)

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis
  Koordinatoriaus ir tvarkaraščių sudarytojo veiklos skaidrumas | 6 straipsnis
  Koordinatoriaus ir tvarkaraščių sudarytojo veiklos skaidrumas |
| 1.   Kiekvieno laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, pabaigoje koordinatorius arba tvarkaraščių sudarytojas pateikia atitinkamai valstybei narei ir Komisijai veiklos ataskaitą, kurioje išdėstoma bendra su laiko tarpsnių skyrimu ir (arba) su tvarkaraščių sudarymu susijusi padėtis. Ataskaitoje nagrinėjama, visų pirma, kaip taikoma 9 straipsnio 5 dalis ir bei straipsniai, ir bet kokie skundai dėl ir 10 straipsnių taikymo, pateikti koordinavimo komitetui, bei priemonės, kurių imtasi šiems skundams išnagrinėti. Ataskaitoje taip pat pateikiami suinteresuotųjų šalių apklausos, susijusios su koordinatoriaus paslaugų kokybe, rezultatai. | 1.   Kiekvieno laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, pabaigoje koordinatorius arba tvarkaraščių sudarytojas pateikia atitinkamai valstybei narei ir Komisijai veiklos ataskaitą, kurioje išdėstoma bendra su laiko tarpsnių skyrimu ir (arba) su tvarkaraščių sudarymu susijusi padėtis. Ataskaitoje nagrinėjama, visų pirma, kaip taikoma 9 straipsnio 5 dalis ir bei straipsniai, ir bet kokie skundai dėl ir 10 straipsnių taikymo, pateikti koordinavimo komitetui, bei priemonės, kurių imtasi šiems skundams išnagrinėti. Ataskaitoje taip pat pateikiami suinteresuotųjų šalių apklausos, susijusios su koordinatoriaus paslaugų kokybe, rezultatai. |
| 2.   Komisija gali patvirtinti 1 dalyje numatytos veiklos ataskaitos modelį. Toks įgyvendinimo aktas priimamas taikant nagrinėjimo procedūrą, numatytą 16 straipsnio 2 dalyje. | 2.   Komisija gali patvirtinti 1 dalyje numatytos veiklos ataskaitos modelį. Toks įgyvendinimo aktas priimamas taikant nagrinėjimo procedūrą, numatytą 16 straipsnio 2 dalyje. |
| 3.   Koordinatorius atnaujina nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę, kurioje galima rasti tokią informaciją: | 3.   Koordinatorius atnaujina nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę, kurioje galima rasti tokią informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis

Koordinatoriaus ir tvarkaraščių sudarytojo veiklos skaidrumas

6 straipsnis

Koordinatoriaus ir tvarkaraščių sudarytojo veiklos skaidrumas

1.   Kiekvieno laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, pabaigoje koordinatorius arba tvarkaraščių sudarytojas pateikia atitinkamai valstybei narei ir Komisijai veiklos ataskaitą, kurioje išdėstoma bendra su laiko tarpsnių skyrimu ir (arba) su tvarkaraščių sudarymu susijusi padėtis. Ataskaitoje nagrinėjama, visų pirma, kaip taikoma 9 straipsnio 5 dalis ir bei straipsniai, ir bet kokie skundai dėl ir 10 straipsnių taikymo, pateikti koordinavimo komitetui, bei priemonės, kurių imtasi šiems skundams išnagrinėti. Ataskaitoje taip pat pateikiami suinteresuotųjų šalių apklausos, susijusios su koordinatoriaus paslaugų kokybe, rezultatai.

1.   Kiekvieno laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, pabaigoje koordinatorius arba tvarkaraščių sudarytojas pateikia atitinkamai valstybei narei ir Komisijai veiklos ataskaitą, kurioje išdėstoma bendra su laiko tarpsnių skyrimu ir (arba) su tvarkaraščių sudarymu susijusi padėtis. Ataskaitoje nagrinėjama, visų pirma, kaip taikoma 9 straipsnio 5 dalis ir bei straipsniai, ir bet kokie skundai dėl ir 10 straipsnių taikymo, pateikti koordinavimo komitetui, bei priemonės, kurių imtasi šiems skundams išnagrinėti. Ataskaitoje taip pat pateikiami suinteresuotųjų šalių apklausos, susijusios su koordinatoriaus paslaugų kokybe, rezultatai.

2.   Komisija gali patvirtinti 1 dalyje numatytos veiklos ataskaitos modelį. Toks įgyvendinimo aktas priimamas taikant nagrinėjimo procedūrą, numatytą 16 straipsnio 2 dalyje.

2.   Komisija gali patvirtinti 1 dalyje numatytos veiklos ataskaitos modelį. Toks įgyvendinimo aktas priimamas taikant nagrinėjimo procedūrą, numatytą 16 straipsnio 2 dalyje.

3.   Koordinatorius atnaujina nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę, kurioje galima rasti tokią informaciją:

3.   Koordinatorius atnaujina nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę, kurioje galima rasti tokią informaciją:

Paaiškinimas

Kalbant apie informacijos prieinamumą ir skaidrumą, reglamento projekto 6 straipsnyje numatoma, kad koordinatorius turi turėti nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę. Reikėtų aiškiai nurodyti, kad ši informacija turi būti prieinama visiems, o ne tik oro uostams ir oro vežėjams. Pagal ankstesnį reglamentą (95/93/EB) ši informacija buvo skirta tik „suinteresuotų šalių [oro vežėjų], ypač koordinavimo komiteto narių ar stebėtojų, peržiūrai“ nenurodant kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, regionų valdžios institucijų. Tai jau ištaisyta šiame pasiūlyme (žr. COM(2011) 827 final 33 psl. išbrauktą paskutinę dalį). Tačiau reikia konkrečiai nurodyti, kad duomenų bazės informacija turi būti prieinama visoms suinteresuotosioms trečiosioms šalims (vietos valdžios institucijoms, universitetų studijų ir mokslinių tyrimų centrams ar net konsultacinėms bendrovėms, galiausiai tobulinančioms viešąją politiką ir įmonių iniciatyvas). Duomenų bazės atvėrimas šioms grupėms visiškai neprieštarauja laisvos konkurencijos taisyklėms nei verslo strategijose numatytam konfidencialumui ir diskretiškumui, nes visa šia informacija jau ir taip gali naudotis oro vežėjai. Kita vertus, informacinės ir ryšių technologijos suteikia galimybę saugoti tokią informaciją ir ją nedelsiant nemokamai arba labai pigiai teikti visiems suinteresuotiesiems subjektams. Todėl šie duomenys turi būti prieinami visuomenei, nes tai vertinga priemonė, kuri ne tik leidžia padidinti laiko tarpsnių paskirstymo metodo skaidrumą, bet ir yra naudinga atitinkamam sektoriui (nakvynės, pramogų, maitinimo) vykdant planavimą ir programavimą ir palengvina administracinių įgaliojimų koordinavimą, pavyzdžiui, regionų valdžios institucijoms planuojant turistams skirtas reklamos kampanijas, pasirenkant derybų su didmenininkais strategijas ir kt.

15   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 final)

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Oro vežėjai, savo veiklą vykdantys arba ketinantys vykdyti tinklui priklausančiame oro uoste, oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba koordinuojamame oro uoste, tvarkaraščių sudarytojui arba koordinatoriui pateikia visą jų prašomą atitinkamą informaciją. Jei įvyksta su šia informacija susijusių pasikeitimų, oro vežėjai apie tai kuo greičiau praneša tvarkaraščių sudarytojui ir koordinatoriui. Visa atitinkama informacija pateikiama tvarkaraščių sudarytojo arba koordinatoriaus nurodyta forma ir laikantis jų nurodytų terminų. Oro vežėjas, prašydamas paskirti laiko tarpsnį, koordinatoriui konkrečiai praneša, ar laikantis 2 straipsnio 2 punkto prašomų laiko tarpsnių atžvilgiu jam bus naudingas naujo dalyvio statusas. | 1.   Oro vežėjai, savo veiklą vykdantys arba ketinantys vykdyti oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba koordinuojamame oro uoste, tvarkaraščių sudarytojui arba koordinatoriui pateikia visą jų prašomą atitinkamą informaciją. Jei įvyksta su šia informacija susijusių pasikeitimų, oro vežėjai apie tai kuo greičiau praneša tvarkaraščių sudarytojui ir koordinatoriui. Visa atitinkama informacija pateikiama tvarkaraščių sudarytojo arba koordinatoriaus nurodyta forma ir laikantis jų nurodytų terminų. Oro vežėjas, prašydamas paskirti laiko tarpsnį, koordinatoriui konkrečiai praneša, ar laikantis 2 straipsnio 2 dalies prašomų laiko tarpsnių atžvilgiu jam bus naudingas naujo dalyvio statusas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Oro vežėjai, savo veiklą vykdantys arba ketinantys vykdyti tinklui priklausančiame oro uoste, oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba koordinuojamame oro uoste, tvarkaraščių sudarytojui arba koordinatoriui pateikia visą jų prašomą atitinkamą informaciją. Jei įvyksta su šia informacija susijusių pasikeitimų, oro vežėjai apie tai kuo greičiau praneša tvarkaraščių sudarytojui ir koordinatoriui. Visa atitinkama informacija pateikiama tvarkaraščių sudarytojo arba koordinatoriaus nurodyta forma ir laikantis jų nurodytų terminų. Oro vežėjas, prašydamas paskirti laiko tarpsnį, koordinatoriui konkrečiai praneša, ar laikantis 2 straipsnio 2 punkto prašomų laiko tarpsnių atžvilgiu jam bus naudingas naujo dalyvio statusas.

1.   Oro vežėjai, savo veiklą vykdantys arba ketinantys vykdyti oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba koordinuojamame oro uoste, tvarkaraščių sudarytojui arba koordinatoriui pateikia visą jų prašomą atitinkamą informaciją. Jei įvyksta su šia informacija susijusių pasikeitimų, oro vežėjai apie tai kuo greičiau praneša tvarkaraščių sudarytojui ir koordinatoriui. Visa atitinkama informacija pateikiama tvarkaraščių sudarytojo arba koordinatoriaus nurodyta forma ir laikantis jų nurodytų terminų. Oro vežėjas, prašydamas paskirti laiko tarpsnį, koordinatoriui konkrečiai praneša, ar laikantis 2 straipsnio 2 dalies prašomų laiko tarpsnių atžvilgiu jam bus naudingas naujo dalyvio statusas.

Paaiškinimas

Žr. 7 pakeitimą.

16   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 final)

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsakinga valstybė narė užtikrina, kad koordinuojamame oro uoste būtų sudarytas koordinavimo komitetas. Tas pats koordinavimo komitetas gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. Šio komiteto nariai gali būti bent jau oro vežėjai, nuolat besinaudojantys konkrečiu(-iais) oro uostu(-ais), ir jiems atstovaujančios organizacijos, atitinkamo oro uosto valdymo institucija, atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos bendrosios aviacijos atstovai, nuolat besinaudojantys oro uostu, tinklo valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir atitinkamos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija. | Atsakinga valstybė narė užtikrina, kad koordinuojamame oro uoste būtų sudarytas koordinavimo komitetas. Tas pats koordinavimo komitetas gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. Šio komiteto nariai gali būti bent jau oro vežėjai, nuolat besinaudojantys konkrečiu(-iais) oro uostu(-ais), ir jiems atstovaujančios organizacijos, atitinkamo oro uosto valdymo institucija, atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos bendrosios aviacijos atstovai, nuolat besinaudojantys oro uostu, tinklo valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir atitinkamos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atsakinga valstybė narė užtikrina, kad koordinuojamame oro uoste būtų sudarytas koordinavimo komitetas. Tas pats koordinavimo komitetas gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. Šio komiteto nariai gali būti bent jau oro vežėjai, nuolat besinaudojantys konkrečiu(-iais) oro uostu(-ais), ir jiems atstovaujančios organizacijos, atitinkamo oro uosto valdymo institucija, atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos bendrosios aviacijos atstovai, nuolat besinaudojantys oro uostu, tinklo valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir atitinkamos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija.

Atsakinga valstybė narė užtikrina, kad koordinuojamame oro uoste būtų sudarytas koordinavimo komitetas. Tas pats koordinavimo komitetas gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui. Šio komiteto nariai gali būti bent jau oro vežėjai, nuolat besinaudojantys konkrečiu(-iais) oro uostu(-ais), ir jiems atstovaujančios organizacijos, atitinkamo oro uosto valdymo institucija, atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos bendrosios aviacijos atstovai, nuolat besinaudojantys oro uostu, tinklo valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir atitinkamos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija.

Paaiškinimas

Reikalavimas į koordinavimo komitetą įtraukti ir vietos ar regionų valdžios institucijų atstovus nebūtų pagrįstas. Valstybės narės jau įpareigotos į šį komitetą paskirti nacionalinės priežiūros institucijos atstovus. Todėl vietos ar regionų valdžios institucijų dalyvavimas šio komiteto veikloje turėtų būti numatytas tik esant ypatingoms aplinkybėms.

17   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 final)

9 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Koordinatorius taip pat atsižvelgia į papildom nurodymus, oro transporto pramonės nustatytus pasauliniu mastu arba Sąjungoje, taip pat į vietinius nurodymus, siūlomus koordinavimo komiteto ir patvirtintus valstybės narės ar bet kokios kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už tam tikrą oro uostą, jei toki nurodymai nepaveikia koordinatoriaus nepriklausomumo, atitinka Sąjungos teisę jomis yra siekiama pagerinti oro uosto pajėgumų naudojimo veiksmingumą ir apie juos buvo iš anksto pranešta Komisijai. | Koordinatorius taip pat atsižvelgia į papildom nurodymus, oro transporto pramonės nustatytus pasauliniu mastu arba Sąjungoje, taip pat į vietinius nurodymus, siūlomus koordinavimo komiteto ir patvirtintus valstybės narės ar bet kokios kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už tam tikrą oro uostą, jei toki nurodymai nepaveikia koordinatoriaus nepriklausomumo, atitinka Sąjungos teisę jomis yra siekiama pagerinti oro uosto pajėgumų naudojimo veiksmingumą . |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Koordinatorius taip pat atsižvelgia į papildom nurodymus, oro transporto pramonės nustatytus pasauliniu mastu arba Sąjungoje, taip pat į vietinius nurodymus, siūlomus koordinavimo komiteto ir patvirtintus valstybės narės ar bet kokios kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už tam tikrą oro uostą, jei toki nurodymai nepaveikia koordinatoriaus nepriklausomumo, atitinka Sąjungos teisę jomis yra siekiama pagerinti oro uosto pajėgumų naudojimo veiksmingumą ir apie juos buvo iš anksto pranešta Komisijai.

Koordinatorius taip pat atsižvelgia į papildom nurodymus, oro transporto pramonės nustatytus pasauliniu mastu arba Sąjungoje, taip pat į vietinius nurodymus, siūlomus koordinavimo komiteto ir patvirtintus valstybės narės ar bet kokios kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už tam tikrą oro uostą, jei toki nurodymai nepaveikia koordinatoriaus nepriklausomumo, atitinka Sąjungos teisę jomis yra siekiama pagerinti oro uosto pajėgumų naudojimo veiksmingumą .

Paaiškinimas

Vietos taisyklės egzistuoja ir yra labai svarbios siekiant konkrečiame vietos oro uoste atsižvelgti į specifines (vietos) aplinkybes (pavyzdžiui, aplinkos apsaugos, prieinamumo, geografinės įvairovės, išskirtinių oro sąlygų). Lygiai taip pat, kaip nustatant su triukšmu susijusius naudojimo apribojimus atsižvelgiama į vietinę padėtį ir ypatumus, taip ir skirstant laiko tarpsnius turi būti atsižvelgiama į specifines aplinkybes siekiant, kad reglamentavimo sistema būtų pakankamai lanksti, kad deramai užtikrintų optimalų ir veiksmingą pajėgumų panaudojimą atskiruose oro uostuose.

18   pakeitimas

Laiko tarpsnių paskirstymas(COM (2011) 827 final)

12 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu maršrutui taikomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnį, valstybė narė gali rezervuoti tame maršrute numatytiems skrydžiams vykdyti reikalingus laiko tarpsnius koordinuojamame oro uoste. Jeigu atitinkamame maršrute rezervuoti laiko tarpsniai yra nenaudojami, jais, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, gali pasinaudoti bet kuris oro vežėjas, suinteresuotas naudoti maršrutą laikantis įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas. Jeigu joks kitas oro vežėjas nėra suinteresuotas naudoti tą maršrutą ir atitinkama valstybė narė nepaskelbia konkurso pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 10 dalį, 17 straipsnio 3–7 dalis ir 18 straipsnio 1 dalį, laiko tarpsniai yra rezervuojami kitam maršrutui, kuriame bus vykdomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas, arba grąžinami fondui. | Jeigu maršrutui taikomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnį, valstybė narė gali rezervuoti tame maršrute numatytiems skrydžiams vykdyti reikalingus laiko tarpsnius koordinuojamame oro uoste. Jeigu atitinkamame maršrute rezervuoti laiko tarpsniai yra nenaudojami, jais, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, gali pasinaudoti bet kuris oro vežėjas, suinteresuotas naudoti maršrutą laikantis įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas. Jeigu joks kitas oro vežėjas nėra suinteresuotas naudoti tą maršrutą ir atitinkama valstybė narė nepaskelbia konkurso pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 10 dalį, 17 straipsnio 3–7 dalis ir 18 straipsnio 1 dalį, laiko tarpsniai yra rezervuojami kitam maršrutui, kuriame bus vykdomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas, arba grąžinami fondui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu maršrutui taikomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnį, valstybė narė gali rezervuoti tame maršrute numatytiems skrydžiams vykdyti reikalingus laiko tarpsnius koordinuojamame oro uoste. Jeigu atitinkamame maršrute rezervuoti laiko tarpsniai yra nenaudojami, jais, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, gali pasinaudoti bet kuris oro vežėjas, suinteresuotas naudoti maršrutą laikantis įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas. Jeigu joks kitas oro vežėjas nėra suinteresuotas naudoti tą maršrutą ir atitinkama valstybė narė nepaskelbia konkurso pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 10 dalį, 17 straipsnio 3–7 dalis ir 18 straipsnio 1 dalį, laiko tarpsniai yra rezervuojami kitam maršrutui, kuriame bus vykdomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas, arba grąžinami fondui.

Jeigu maršrutui taikomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnį, valstybė narė gali rezervuoti tame maršrute numatytiems skrydžiams vykdyti reikalingus laiko tarpsnius koordinuojamame oro uoste. Jeigu atitinkamame maršrute rezervuoti laiko tarpsniai yra nenaudojami, jais, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, gali pasinaudoti bet kuris oro vežėjas, suinteresuotas naudoti maršrutą laikantis įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas. Jeigu joks kitas oro vežėjas nėra suinteresuotas naudoti tą maršrutą ir atitinkama valstybė narė nepaskelbia konkurso pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 10 dalį, 17 straipsnio 3–7 dalis ir 18 straipsnio 1 dalį, laiko tarpsniai yra rezervuojami kitam maršrutui, kuriame bus vykdomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas, arba grąžinami fondui.

Paaiškinimas

Rezervavimo nuostatų griežtinti nebūtina. Reglamento projekte valstybėms narėms jau dabar suteikiamos pakankamos rezervavimo teisės. Jei nėra įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas, salų oro uostuose taip pat neturėtų būti rezervuojami laiko tarpsniai, kad nebūtų be reikalo ribojama konkurencija.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/125 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/125

---

Regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė

2012/C 277/12

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena, kad Europos transporto, telekomunikacijų ir skaitmeninių technologijų politika turėtų būti laikoma viena svarbiausių priemonių, užtikrinančių miestų ir regionų konkurencingumo augimą ir padeda įgyvendinti ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, |
| --- | --- |

—

primena, kad Europos transporto, telekomunikacijų ir skaitmeninių technologijų politika turėtų būti laikoma viena svarbiausių priemonių, užtikrinančių miestų ir regionų konkurencingumo augimą ir padeda įgyvendinti ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,

| — | pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip viena bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė, |
| --- | --- |

—

pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip viena bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė,

| — | remia Komisijos siekį nutiesti trūkstamas jungtis, panaikinti trūkumus ir užtikrinti tinkamas tarpvalstybines jungtis, taip pat novatoriškų finansinių priemonių įdiegimą, kad būtų pasiektas didžiausias įmanomas viešųjų išlaidų sverto efektas, sukuriantis didesnę pridėtinę vertę ES piliečiams, |
| --- | --- |

—

remia Komisijos siekį nutiesti trūkstamas jungtis, panaikinti trūkumus ir užtikrinti tinkamas tarpvalstybines jungtis, taip pat novatoriškų finansinių priemonių įdiegimą, kad būtų pasiektas didžiausias įmanomas viešųjų išlaidų sverto efektas, sukuriantis didesnę pridėtinę vertę ES piliečiams,

| — | prašo užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atitinkamų sektorių subjektais, laikantis subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

prašo užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atitinkamų sektorių subjektais, laikantis subsidiarumo principo,

| — | mano, kad EITP turėtų atitikti ir strategijos „Europa 2020“ tikslus ir sanglaudos politiką bei turėtų būti siejama su sanglaudos politikos fondais, kad vieni kitus papildytų ir būtų tarpusavyje suderinti, |
| --- | --- |

—

mano, kad EITP turėtų atitikti ir strategijos „Europa 2020“ tikslus ir sanglaudos politiką bei turėtų būti siejama su sanglaudos politikos fondais, kad vieni kitus papildytų ir būtų tarpusavyje suderinti,

| — | reikalauja finansavimą teisingai paskirstyti visoms ES valstybėms narėms ir regionams, atsižvelgiant specifinę įvairių ES teritorijų padėtį, |
| --- | --- |

—

reikalauja finansavimą teisingai paskirstyti visoms ES valstybėms narėms ir regionams, atsižvelgiant specifinę įvairių ES teritorijų padėtį,

| — | prašo, kad Europos Komisija aiškiai nurodytų, kad 10 mlrd. EUR suma, kuri bus skiriama iš Sanglaudos fondo, būtų paskirta pagal reglamentą dėl sanglaudos fondo, laikantis valstybėms narėms taikomų nacionalinių kvotų. |
| --- | --- |

—

prašo, kad Europos Komisija aiškiai nurodytų, kad 10 mlrd. EUR suma, kuri bus skiriama iš Sanglaudos fondo, būtų paskirta pagal reglamentą dėl sanglaudos fondo, laikantis valstybėms narėms taikomų nacionalinių kvotų.

| Pranešėjas | Ivan ŽAGAR (SI / ELP), Slovenska Bistricos meras |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė
  COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD) |

Pranešėjas

Ivan ŽAGAR (SI / ELP), Slovenska Bistricos meras

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė

COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD)

| | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse
  COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD) |
| --- | --- |

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse

COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendras vertinimas

| 1. | primena, kad Europos transporto, telekomunikacijų ir skaitmeninių technologijų politika turėtų būti laikoma viena svarbiausių priemonių, užtikrinančių miestų ir regionų konkurencingumo augimą, laisvą prekių ir asmenų judėjimą, Bendrosios rinkos integraciją ir ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei ES sujungimą su likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

1.

primena, kad Europos transporto, telekomunikacijų ir skaitmeninių technologijų politika turėtų būti laikoma viena svarbiausių priemonių, užtikrinančių miestų ir regionų konkurencingumo augimą, laisvą prekių ir asmenų judėjimą, Bendrosios rinkos integraciją ir ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei ES sujungimą su likusiu pasauliu;

| 2. | palankiai vertina vaidmenį, kurį gali suvaidinti Europos infrastruktūros tinklų priemonė skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą bei stiprinant Europos konkurencingumą (1) [1], ir remia Komisijos siekį nutiesti trūkstamas jungtis, panaikinti trūkumus ir užtikrinti tinkamas tarpvalstybines jungtis; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina vaidmenį, kurį gali suvaidinti Europos infrastruktūros tinklų priemonė skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą bei stiprinant Europos konkurencingumą (1) [1], ir remia Komisijos siekį nutiesti trūkstamas jungtis, panaikinti trūkumus ir užtikrinti tinkamas tarpvalstybines jungtis;

| 3. | pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė; |
| --- | --- |

3.

pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė;

| 4. | prašo užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atitinkamų sektorių subjektais, laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

4.

prašo užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atitinkamų sektorių subjektais, laikantis subsidiarumo principo;

| 5. | ragina ES finansavimą padaryti skaidresnį, nuoseklesnį ir paprastesnį, kad būtų galima pritraukti lėšų ir iš privačiojo sektoriaus, kurios šiais laikais būtinos norint pasiekti ES tikslus; |
| --- | --- |

5.

ragina ES finansavimą padaryti skaidresnį, nuoseklesnį ir paprastesnį, kad būtų galima pritraukti lėšų ir iš privačiojo sektoriaus, kurios šiais laikais būtinos norint pasiekti ES tikslus;

| 6. | mano, kad EITP turėtų būti įgyvendinama taip pat prisidedant prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo tikslų ir turėtų būti siejama su sanglaudos politikos fondais, kad vieni kitus papildytų ir būtų tarpusavyje suderinti; |
| --- | --- |

6.

mano, kad EITP turėtų būti įgyvendinama taip pat prisidedant prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo tikslų ir turėtų būti siejama su sanglaudos politikos fondais, kad vieni kitus papildytų ir būtų tarpusavyje suderinti;

| 7. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą Sanglaudos fonde numatyti EITP 10 mlrd. eurų, skirtų koordinuotam TEN-T pagrindinio tinklo transporto infrastruktūros projektų įgyvendinimui valstybėse narėse, turinčiose teisę gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo; pabrėžia, kad reikia kiek galima laikytis iš Sanglaudos fondo skiriamų nacionalinių asignavimų, kad būtų užtikrintos palankios finansinės paramos sąlygos, kaip numato Sanglaudos fondas, visų tipų projektams, atitinkantiems finansavimo reikalavimus, įskaitant tarpvalstybinių kelių projektus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą Sanglaudos fonde numatyti EITP 10 mlrd. eurų, skirtų koordinuotam TEN-T pagrindinio tinklo transporto infrastruktūros projektų įgyvendinimui valstybėse narėse, turinčiose teisę gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo; pabrėžia, kad reikia kiek galima laikytis iš Sanglaudos fondo skiriamų nacionalinių asignavimų, kad būtų užtikrintos palankios finansinės paramos sąlygos, kaip numato Sanglaudos fondas, visų tipų projektams, atitinkantiems finansavimo reikalavimus, įskaitant tarpvalstybinių kelių projektus;

| 8. | mano, kad EITP projektai turėtų atitikti pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo prioritetus – strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

8.

mano, kad EITP projektai turėtų atitikti pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo prioritetus – strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 9. | pabrėžia, kad daugeliui valstybių narių sunku pačioms savarankiškai vystyti sudėtingus tarpvalstybinės transporto infrastruktūros projektus, o ES lygmeniu jau iškilo būtinybė užtikrinti didesnę įvairių finansavimo programų ir atskirų sektorių politikos tarpusavio sinergiją, kad būtų pasiektas didžiausias įmanomas viešųjų išlaidų sverto efektas, sukuriantis didesnę pridėtinę vertę ES piliečiams; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad daugeliui valstybių narių sunku pačioms savarankiškai vystyti sudėtingus tarpvalstybinės transporto infrastruktūros projektus, o ES lygmeniu jau iškilo būtinybė užtikrinti didesnę įvairių finansavimo programų ir atskirų sektorių politikos tarpusavio sinergiją, kad būtų pasiektas didžiausias įmanomas viešųjų išlaidų sverto efektas, sukuriantis didesnę pridėtinę vertę ES piliečiams;

Teisinis pagrindas

EITP – bendra padėtis

| 10. | pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip viena bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė; |
| --- | --- |

10.

pritaria naujai Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), kuri kuriama kaip bendras teisinis pagrindas ir kaip viena bendra transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių finansavimo priemonė;

| 11. | pabrėžia, kad, kalbant apie transporto projektus, turėtume svarstyti galimybę juos sujungti su kitų rūšių transporto mazgais, pavyzdžiui, oro transporto, metro, ir kt., taip pat užtikrinti galimybes naudotis spartaus plačiajuosčio ryšio tinklu ir jo paslaugomis, ypač komerciniu požiūriu nepatraukliose vietovėse, pavyzdžiui, retai gyvenamose kaimo vietovėse, kuriose IRT gali palengvinti viešųjų paslaugų teikimą ir padėti išlaikyti kaimo gyventojus bei užtikrinti teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad, kalbant apie transporto projektus, turėtume svarstyti galimybę juos sujungti su kitų rūšių transporto mazgais, pavyzdžiui, oro transporto, metro, ir kt., taip pat užtikrinti galimybes naudotis spartaus plačiajuosčio ryšio tinklu ir jo paslaugomis, ypač komerciniu požiūriu nepatraukliose vietovėse, pavyzdžiui, retai gyvenamose kaimo vietovėse, kuriose IRT gali palengvinti viešųjų paslaugų teikimą ir padėti išlaikyti kaimo gyventojus bei užtikrinti teritorinę sanglaudą;

| 12. | norėtų, kad būtų paaiškinta, kokia tvarka bus taikoma skirtingo išsivystymo rodiklio regionams, kad būtų atsižvelgta į specifinę įvairių ES teritorijų, įskaitant didelių ir nuolatinių demografinių ir gamtinių trūkumų turinčius bei atokiausius regionus, padėtį ir kad ji Europos regionams būtų taikoma laikantis pusiausvyros principo; |
| --- | --- |

12.

norėtų, kad būtų paaiškinta, kokia tvarka bus taikoma skirtingo išsivystymo rodiklio regionams, kad būtų atsižvelgta į specifinę įvairių ES teritorijų, įskaitant didelių ir nuolatinių demografinių ir gamtinių trūkumų turinčius bei atokiausius regionus, padėtį ir kad ji Europos regionams būtų taikoma laikantis pusiausvyros principo;

Sektorių lygmens tikslai

| 13. | remia pastangas propaguoti švaraus ir tvaraus transporto sistemas, ypač geležinkelių ir jūros transporto, kadangi tai veiksmingos ir konkurencingos transporto rūšys, kurioms turi būti sukurta tinkama infrastruktūra ir gerai organizuotos paslaugos. Siekiant užtikrinti sklandų šių tausių transporto rūšių veikimą, kartu reikia kurti vidaus logistikos centrus, kurie padėtų pasiekti optimalią transporto rūšių sąveiką ir užtikrinti visos sistemos efektyvumą; |
| --- | --- |

13.

remia pastangas propaguoti švaraus ir tvaraus transporto sistemas, ypač geležinkelių ir jūros transporto, kadangi tai veiksmingos ir konkurencingos transporto rūšys, kurioms turi būti sukurta tinkama infrastruktūra ir gerai organizuotos paslaugos. Siekiant užtikrinti sklandų šių tausių transporto rūšių veikimą, kartu reikia kurti vidaus logistikos centrus, kurie padėtų pasiekti optimalią transporto rūšių sąveiką ir užtikrinti visos sistemos efektyvumą;

| 14. | mano, kad reikia tinkamai atsižvelgti į ypatingą padėtį, kurioje yra atsidūrusios tam tikros ES sritys, įskaitant naujųjų valstybių narių regionus, kuriuose iki šiol infrastruktūra yra menkai išvystyta ir nebuvo tinkamai finansuojama; ypač tai būtina tais atvejais, kai galima tikėtis didelės pridėtinės vertės Europos lygmeniu, pavyzdžiui, tarpvalstybinio transporto atveju; |
| --- | --- |

14.

mano, kad reikia tinkamai atsižvelgti į ypatingą padėtį, kurioje yra atsidūrusios tam tikros ES sritys, įskaitant naujųjų valstybių narių regionus, kuriuose iki šiol infrastruktūra yra menkai išvystyta ir nebuvo tinkamai finansuojama; ypač tai būtina tais atvejais, kai galima tikėtis didelės pridėtinės vertės Europos lygmeniu, pavyzdžiui, tarpvalstybinio transporto atveju;

| 15. | pabrėžia, kad reikia skatinti energetikos tinklų sujungimą, gerinti ES energijos vidaus rinkos veikimą, pripažinti ES energetinę nepriklausomybę vienu iš pagrindinių šios priemonės prioritetų ir didinti tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia skatinti energetikos tinklų sujungimą, gerinti ES energijos vidaus rinkos veikimą, pripažinti ES energetinę nepriklausomybę vienu iš pagrindinių šios priemonės prioritetų ir didinti tiekimo saugumą;

| 16. | pabrėžia, kad investicijos į plačiajuosčių telekomunikacijų tinklus ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūros platformas yra būtinos norint įgyvendinti ES skaitmeninę darbotvarkę ir padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų bei teikti europines viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad investicijos į plačiajuosčių telekomunikacijų tinklus ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūros platformas yra būtinos norint įgyvendinti ES skaitmeninę darbotvarkę ir padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų bei teikti europines viešąsias paslaugas;

Biudžeto klausimai

| 17. | palankiai vertina tai, kad kuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė, ir pritaria jai skirtiems finansiniams ištekliams, kurių dydžiu nederėtų abejoti siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir sverto poveikį kitiems viešiems ir privatiems finansavimo šaltiniams, tačiau įspėja, kad reikia stengtis nepakenkti struktūriniams fondams; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad kuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė, ir pritaria jai skirtiems finansiniams ištekliams, kurių dydžiu nederėtų abejoti siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir sverto poveikį kitiems viešiems ir privatiems finansavimo šaltiniams, tačiau įspėja, kad reikia stengtis nepakenkti struktūriniams fondams;

| 18. | matydamas padėtį finansų rinkose yra sunerimęs dėl EITP finansavimo priemonių tikėtino poveikio ir sverto poveikio regionų ir vietos lygmens viešajam finansavimui, kurį planuojama skirti investicijoms į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

18.

matydamas padėtį finansų rinkose yra sunerimęs dėl EITP finansavimo priemonių tikėtino poveikio ir sverto poveikio regionų ir vietos lygmens viešajam finansavimui, kurį planuojama skirti investicijoms į infrastruktūrą;

| 19. | primygtinai ragina finansavimą teisingai paskirstyti visoms ES valstybėms narėms ir regionams ir atsižvelgia į pagal EITP finansuojamų transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklų projektų silpniausiuose regionuose, įskaitant nuolatinių geografinių ir gamtinių trūkumų turinčius regionus, labai retai apgyvendintus regionus bei salų, pasienio ir kalnuotas vietoves, kokybę ir pridėtinę vertę, deramą dėmesį skirdamas siūlomų projektų veiksmingumui ir sverto poveikiui; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina finansavimą teisingai paskirstyti visoms ES valstybėms narėms ir regionams ir atsižvelgia į pagal EITP finansuojamų transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklų projektų silpniausiuose regionuose, įskaitant nuolatinių geografinių ir gamtinių trūkumų turinčius regionus, labai retai apgyvendintus regionus bei salų, pasienio ir kalnuotas vietoves, kokybę ir pridėtinę vertę, deramą dėmesį skirdamas siūlomų projektų veiksmingumui ir sverto poveikiui;

| 20. | prašo, kad Europos Komisija aiškiai nurodytų, kad 10 mlrd. EUR suma, kuri bus skiriama iš Sanglaudos fondo, būtų paskirta pagal reglamentą dėl sanglaudos fondo, griežtai laikantis valstybėms narėms taikomų nacionalinių kvotų; |
| --- | --- |

20.

prašo, kad Europos Komisija aiškiai nurodytų, kad 10 mlrd. EUR suma, kuri bus skiriama iš Sanglaudos fondo, būtų paskirta pagal reglamentą dėl sanglaudos fondo, griežtai laikantis valstybėms narėms taikomų nacionalinių kvotų;

| 21. | pabrėžia, kad tinkamumo finansuoti taisyklės būtų išplėstos ir apimtų administracines išlaidas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad tinkamumo finansuoti taisyklės būtų išplėstos ir apimtų administracines išlaidas;

Finansavimo formos ir finansinės nuostatos

| 22. | pritaria, kad norint pritraukti privačiojo sektoriaus lėšų reikia skaidresnio, nuoseklesnio ir paprastesnio ES finansavimo, todėl prašo administracines išlaidas įtraukti į tinkamas finansuoti išlaidas, kad būtų galima veiksmingiau siekti tikslų, ir pabrėžia, kad nauji finansavimo šaltiniai jokiu būdu neturi pakeisti tradicinio ES finansavimo, o turi jį papildyti; |
| --- | --- |

22.

pritaria, kad norint pritraukti privačiojo sektoriaus lėšų reikia skaidresnio, nuoseklesnio ir paprastesnio ES finansavimo, todėl prašo administracines išlaidas įtraukti į tinkamas finansuoti išlaidas, kad būtų galima veiksmingiau siekti tikslų, ir pabrėžia, kad nauji finansavimo šaltiniai jokiu būdu neturi pakeisti tradicinio ES finansavimo, o turi jį papildyti;

| 23. | palankiai vertina novatoriškų finansinių priemonių įvedimą, ypač ES projektų obligacijų naudojimą, nes jomis bus galima pritraukti privačių investuotojų ir paskatinti kurtis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms ES. Atsižvelgiant į padėtį finansų rinkose, Komisija turėtų suteikti tokių obligacijų garantijas; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina novatoriškų finansinių priemonių įvedimą, ypač ES projektų obligacijų naudojimą, nes jomis bus galima pritraukti privačių investuotojų ir paskatinti kurtis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms ES. Atsižvelgiant į padėtį finansų rinkose, Komisija turėtų suteikti tokių obligacijų garantijas;

| 24. | prašo Komisijos numatyti gebėjimų stiprinimo priemones, kad reikiamų gebėjimų neturinčios valdžios institucijos, ypač regionų ir vietos lygmens, sugebėtų pasinaudoti novatoriškomis finansinėmis priemonėmis ir taip būtų paskatintos dalyvauti. Palankiai vertina 2012 m. liepos 6 d. priimtą reglamentą, kuriuo pradedamas projektų obligacijų iniciatyvos įgyvendinimo 2012–2013 m. bandomasis etapas, siekiant sukaupti 4,5 mlrd. eurų privačiajame sektoriuje, skirtų pagrindiniams strateginės infrastruktūros projektams (2) finansuoti; pasisako už tai, kad sėkmingai baigus bandomąjį etapą, kitas darbo etapas 2014–2020 m. būtų vykdomas pagal EITP; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisijos numatyti gebėjimų stiprinimo priemones, kad reikiamų gebėjimų neturinčios valdžios institucijos, ypač regionų ir vietos lygmens, sugebėtų pasinaudoti novatoriškomis finansinėmis priemonėmis ir taip būtų paskatintos dalyvauti. Palankiai vertina 2012 m. liepos 6 d. priimtą reglamentą, kuriuo pradedamas projektų obligacijų iniciatyvos įgyvendinimo 2012–2013 m. bandomasis etapas, siekiant sukaupti 4,5 mlrd. eurų privačiajame sektoriuje, skirtų pagrindiniams strateginės infrastruktūros projektams (2) finansuoti; pasisako už tai, kad sėkmingai baigus bandomąjį etapą, kitas darbo etapas 2014–2020 m. būtų vykdomas pagal EITP;

Dotacijos

| 25. | palankiai vertina darbo programas kaip konkrečių priemonių finansavimo dotacijomis priemones; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina darbo programas kaip konkrečių priemonių finansavimo dotacijomis priemones;

| 26. | pažymi, kad EITP reglamento nuostatos dėl išlaidų tinkamumo gali būti kliūtis projektų įgyvendinimui, todėl ragina jas koreguoti – keisti išlaidų tinkamumo finansuoti datas ir į tinkamų finansuoti išlaidų sąrašą įtraukti kitas išlaidas, pavyzdžiui, projektų rengimo, nesusigrąžinamą PVM, ir žemės įsigijimo; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad EITP reglamento nuostatos dėl išlaidų tinkamumo gali būti kliūtis projektų įgyvendinimui, todėl ragina jas koreguoti – keisti išlaidų tinkamumo finansuoti datas ir į tinkamų finansuoti išlaidų sąrašą įtraukti kitas išlaidas, pavyzdžiui, projektų rengimo, nesusigrąžinamą PVM, ir žemės įsigijimo;

| 27. | susirūpinęs, kad visiems pasiūlymams dėl dotacijų turi pritarti tik valstybės narės; todėl Regionų komitetas prašo, kad atitinkamais atvejais ir pagal savo teisinę kompetenciją vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų atrankoje; |
| --- | --- |

27.

susirūpinęs, kad visiems pasiūlymams dėl dotacijų turi pritarti tik valstybės narės; todėl Regionų komitetas prašo, kad atitinkamais atvejais ir pagal savo teisinę kompetenciją vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų atrankoje;

| 28. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinę vietos ir regionų valdžios institucijų padėtį, paramos gavėjai negalės laiku pradėti darbų; todėl nuostatos dėl projektų atšaukimo neturi būti pernelyg ribojančios ir todėl Europos Komisijos pasiūlytas dvejų metų laikotarpis turėtų būti pailgintas iki trejų metų; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinę vietos ir regionų valdžios institucijų padėtį, paramos gavėjai negalės laiku pradėti darbų; todėl nuostatos dėl projektų atšaukimo neturi būti pernelyg ribojančios ir todėl Europos Komisijos pasiūlytas dvejų metų laikotarpis turėtų būti pailgintas iki trejų metų;

Viešieji pirkimai

| 29. | primena, kad Sanglaudos fonde numatyti EITP 10 mlrd. eurų turi būti valdomi laikantis tiesioginio valdymo taisyklių, o ne laikantis „pirmumo“ (angl. first come, first served) principo; pabrėžia, kad dėl „pirmumo“ principo taikymo gali dar labiau išryškėti ES šalių, turinčių teisę gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo, disbalansas, nes jose yra daugiau administracinių, su personalu susijusių ir finansinių sunkumų, kurie kai kurioms valstybėms narėms ir regionams gali būti kliūtis pateikti kokybiškus projektus; |
| --- | --- |

29.

primena, kad Sanglaudos fonde numatyti EITP 10 mlrd. eurų turi būti valdomi laikantis tiesioginio valdymo taisyklių, o ne laikantis „pirmumo“ (angl. first come, first served) principo; pabrėžia, kad dėl „pirmumo“ principo taikymo gali dar labiau išryškėti ES šalių, turinčių teisę gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo, disbalansas, nes jose yra daugiau administracinių, su personalu susijusių ir finansinių sunkumų, kurie kai kurioms valstybėms narėms ir regionams gali būti kliūtis pateikti kokybiškus projektus;

| 30. | siūlo 10 mlrd. EUR sumai, pervedamai iš Sanglaudos fondo, taikyti šio fondo reglamente nustatytas išlaidų tinkamumo finansuoti taisykles; |
| --- | --- |

30.

siūlo 10 mlrd. EUR sumai, pervedamai iš Sanglaudos fondo, taikyti šio fondo reglamente nustatytas išlaidų tinkamumo finansuoti taisykles;

Finansinės priemonės

| 31. | prašo, kad, nepakenkiant kompetencijos klausimui, finansinė parama žemesnio negu transeuropinio lygmens tinklų projektams būtų teikiama laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

31.

prašo, kad, nepakenkiant kompetencijos klausimui, finansinė parama žemesnio negu transeuropinio lygmens tinklų projektams būtų teikiama laikantis subsidiarumo principo;

Programų rengimas, įgyvendinimas ir kontrolė

| 32. | pritaria planams rengti daugiametes darbo programas ir teikti jas visiems susijusiems subjektams; laikantis daugiapakopio valdymo principo, darbo programų rengime partneriai turėtų dalyvauti visais lygmenimis; |
| --- | --- |

32.

pritaria planams rengti daugiametes darbo programas ir teikti jas visiems susijusiems subjektams; laikantis daugiapakopio valdymo principo, darbo programų rengime partneriai turėtų dalyvauti visais lygmenimis;

Daugiapakopis valdymas

| 33. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra teisiškai atsakingos už daugelį sričių, kuriose bus vykdoma EITP, todėl joms siūlomos transeuropinės transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros finansavimo priemonės yra tiesiogiai aktualios; todėl būtina laikytis daugiapakopio valdymo principų, kad būtų užtikrintas subalansuotas teritorinis vystymasis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra teisiškai atsakingos už daugelį sričių, kuriose bus vykdoma EITP, todėl joms siūlomos transeuropinės transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros finansavimo priemonės yra tiesiogiai aktualios; todėl būtina laikytis daugiapakopio valdymo principų, kad būtų užtikrintas subalansuotas teritorinis vystymasis;

| 34. | mano, kad pasiūlymas dėl EITP neturėtų kelti nerimo dėl atitikties subsidiarumo principui (3) [1]; primena, kad EITP projektai dėl jų masto ir poveikio gali apimti tarpvalstybinį aspektą, todėl jie turi būti vykdomi atitinkamais – ES, nacionaliniu, regionų ar vietos – lygmenimis. |
| --- | --- |

34.

mano, kad pasiūlymas dėl EITP neturėtų kelti nerimo dėl atitikties subsidiarumo principui (3) [1]; primena, kad EITP projektai dėl jų masto ir poveikio gali apimti tarpvalstybinį aspektą, todėl jie turi būti vykdomi atitinkamais – ES, nacionaliniu, regionų ar vietos – lygmenimis.

| 35. | primygtinai ragina regionų ir vietos valdžios institucijas bei kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus įtraukti į valstybių narių sprendimų priėmimo ir planavimo procesą dėl orientacinio finansuotinų EITP projektų sąrašo; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina regionų ir vietos valdžios institucijas bei kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus įtraukti į valstybių narių sprendimų priėmimo ir planavimo procesą dėl orientacinio finansuotinų EITP projektų sąrašo;

| 36. | primygtinai ragina numatyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų kuo anksčiau informuojamos apie pateiktus pasiūlymus dėl EITP projektų ir aktyviai palaikomos ir įtraukiamos į projektų rengimą ir teritorijų vystymo strategijas; labai svarbu ir tai, kad rengiant ir įgyvendinant būsimus EITP projektus bendradarbiautų visi atitinkamo regiono suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

36.

primygtinai ragina numatyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų kuo anksčiau informuojamos apie pateiktus pasiūlymus dėl EITP projektų ir aktyviai palaikomos ir įtraukiamos į projektų rengimą ir teritorijų vystymo strategijas; labai svarbu ir tai, kad rengiant ir įgyvendinant būsimus EITP projektus bendradarbiautų visi atitinkamo regiono suinteresuotieji subjektai;

| 37. | laikosi nuomonės, kad iki 2012 m. pabaigos turi būti parengtos strateginės regionų ir nacionalinės valdžios institucijų skatinimo priemonės, kad būtų galima parengti siūlomų investicijų energetikos ir telekomunikacijų srityse sąrašus, nes tik taip liks pakankamai laiko atskiroms valstybėms narėms parengti savo projektų dokumentus; |
| --- | --- |

37.

laikosi nuomonės, kad iki 2012 m. pabaigos turi būti parengtos strateginės regionų ir nacionalinės valdžios institucijų skatinimo priemonės, kad būtų galima parengti siūlomų investicijų energetikos ir telekomunikacijų srityse sąrašus, nes tik taip liks pakankamai laiko atskiroms valstybėms narėms parengti savo projektų dokumentus;

Valdymas ir įgyvendinimas

| 38. | pabrėžia, kad naujoms technologijoms (pvz., alternatyvaus kuro infrastruktūrai) kyla didesnės kliūtys negu tokiai tradicinei infrastruktūrai kaip keliai ir geležinkeliai, todėl dotacijos turėtų siekti ne 20 proc., o 50 proc.; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad naujoms technologijoms (pvz., alternatyvaus kuro infrastruktūrai) kyla didesnės kliūtys negu tokiai tradicinei infrastruktūrai kaip keliai ir geležinkeliai, todėl dotacijos turėtų siekti ne 20 proc., o 50 proc.;

| 39. | pabrėžia, kad Europos Komisijos vykdomoji agentūra, veikianti kaip valdymo institucija, EITP turi įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis atitinkamomis valdžios institucijomis; reikėtų stengtis, kad šios agentūros įsteigimui ir veikimui nereikėtų skirti papildomai lėšų; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad Europos Komisijos vykdomoji agentūra, veikianti kaip valdymo institucija, EITP turi įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis atitinkamomis valdžios institucijomis; reikėtų stengtis, kad šios agentūros įsteigimui ir veikimui nereikėtų skirti papildomai lėšų;

| 40. | pabrėžia, kad reikia parengti EITP lėšų panaudojimo taisykles tuo atveju, kai atskiri partneriai iš skirtingų valstybių narių negali susitarti dėl atskiro projekto įgyvendinimo; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad reikia parengti EITP lėšų panaudojimo taisykles tuo atveju, kai atskiri partneriai iš skirtingų valstybių narių negali susitarti dėl atskiro projekto įgyvendinimo;

| 41. | todėl siūlo, kad EK išanalizuotų ETBG naudingumą, kad būtų galima įveikti tarpvalstybinių projektų įgyvendinimo sunkumus, kurie gali kilti dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų ir įvairiuose reglamentuose nustatytų skirtingų finansinių šaltinių naudojimo vienu metu; |
| --- | --- |

41.

todėl siūlo, kad EK išanalizuotų ETBG naudingumą, kad būtų galima įveikti tarpvalstybinių projektų įgyvendinimo sunkumus, kurie gali kilti dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų ir įvairiuose reglamentuose nustatytų skirtingų finansinių šaltinių naudojimo vienu metu;

Atitiktis kitų sričių ES politikai. Sanglaudos politika

| 42. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti aiškų per struktūrinius ir Sanglaudos fondus ir pagal EITP finansuojamų projektų suderinamumą ir numatomą EITP poveikį mažesniems projektams; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti aiškų per struktūrinius ir Sanglaudos fondus ir pagal EITP finansuojamų projektų suderinamumą ir numatomą EITP poveikį mažesniems projektams;

| 43. | prašo Komisijos numatyti aiškias priemones, kuriomis bus užtikrintas struktūriniams fondams taikomų reglamentų koordinavimas ir suderinamumas, ypač kai bus rengiama Bendra strateginė programa ir partnerystės sutartys, bet taip pat ir dėl tinkamumo finansuoti taisyklių ir galimo finansuojamų projektų dubliavimosi; |
| --- | --- |

43.

prašo Komisijos numatyti aiškias priemones, kuriomis bus užtikrintas struktūriniams fondams taikomų reglamentų koordinavimas ir suderinamumas, ypač kai bus rengiama Bendra strateginė programa ir partnerystės sutartys, bet taip pat ir dėl tinkamumo finansuoti taisyklių ir galimo finansuojamų projektų dubliavimosi;

| 44. | atkreipia dėmesį į EITP poveikį teritorijų planavimui ir regionų bei vietos vystymo strategijoms ir pritaria gebėjimų stiprinimo priemonėms, skirtoms padėti regionų ir vietos valdžios institucijoms būti pasirengusioms pateikti kokybiškus projektus, finansuotinus per EITP; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į EITP poveikį teritorijų planavimui ir regionų bei vietos vystymo strategijoms ir pritaria gebėjimų stiprinimo priemonėms, skirtoms padėti regionų ir vietos valdžios institucijoms būti pasirengusioms pateikti kokybiškus projektus, finansuotinus per EITP;

| 45. | primygtinai ragina laiku patvirtinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programas ir nuostatas, kad projektus būtų galima pradėti įgyvendinti nuo 2014 m. pradžios; |
| --- | --- |

45.

primygtinai ragina laiku patvirtinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programas ir nuostatas, kad projektus būtų galima pradėti įgyvendinti nuo 2014 m. pradžios;

Bendrosios ir baigiamosios nuostatos

| 46. | pritaria Komisijos pasiūlymui labiau orientuotis į rezultatyvumą, pasitelkiant iš anksto sutartus aiškius ir išmatuojamus tikslus ir rodiklius. Turėtų būti parengti keli aiškūs ir patikimi rodikliai. Jie turėtų būti bendro pobūdžio, teisingi, proporcingi ir pagrįsti vienodo požiūrio principu. Todėl reikės parengti ir pateikti vietos ir regionų valdžios institucijoms strateginio planavimo priemonių, kad būtų išvengta papildomos administracinės naštos, susijusios su ataskaitų teikimu; tam reikės atlikti vertinimą, įskaitant poveikio ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai vertinimą; |
| --- | --- |

46.

pritaria Komisijos pasiūlymui labiau orientuotis į rezultatyvumą, pasitelkiant iš anksto sutartus aiškius ir išmatuojamus tikslus ir rodiklius. Turėtų būti parengti keli aiškūs ir patikimi rodikliai. Jie turėtų būti bendro pobūdžio, teisingi, proporcingi ir pagrįsti vienodo požiūrio principu. Todėl reikės parengti ir pateikti vietos ir regionų valdžios institucijoms strateginio planavimo priemonių, kad būtų išvengta papildomos administracinės naštos, susijusios su ataskaitų teikimu; tam reikės atlikti vertinimą, įskaitant poveikio ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai vertinimą;

| 47. | prašo valstybių narių aktyviau naudotis technine pagalba, kuri skiriama veiksmų programoms įgyvendinti, kad sustiprėtų vietos ir regionų institucijų bei kitų suinteresuotųjų subjektų gebėjimai pasinaudoti ES fondais; įgyvendinant EITP itin svarbu, kad ir mažiau išsivysčiusios valstybės narės, pasinaudodamos technine pagalba, galėtų parengti kokybiškus projektus ir su kitomis valstybėmis narėmis kaip lygiavertės kandidatės dalyvautų konkursuose dėl ES bendro finansavimo; |
| --- | --- |

47.

prašo valstybių narių aktyviau naudotis technine pagalba, kuri skiriama veiksmų programoms įgyvendinti, kad sustiprėtų vietos ir regionų institucijų bei kitų suinteresuotųjų subjektų gebėjimai pasinaudoti ES fondais; įgyvendinant EITP itin svarbu, kad ir mažiau išsivysčiusios valstybės narės, pasinaudodamos technine pagalba, galėtų parengti kokybiškus projektus ir su kitomis valstybėmis narėmis kaip lygiavertės kandidatės dalyvautų konkursuose dėl ES bendro finansavimo;

| 48. | norėtų, kad būtų išsamiau apibūdintas EITP projektų dokumentų rengimas, projektų rengimas, procedūrų inicijavimas ir atskirų dalyvių paraiškos (funkcijų paskirstymas tarp nacionalinės ir regionų bei vietos valdžios institucijų). |
| --- | --- |

48.

norėtų, kad būtų išsamiau apibūdintas EITP projektų dokumentų rengimas, projektų rengimas, procedūrų inicijavimas ir atskirų dalyvių paraiškos (funkcijų paskirstymas tarp nacionalinės ir regionų bei vietos valdžios institucijų).

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

COM(2011) 665 final/3

1   pakeitimas

Įrašyti naują konstatuojamąją dalį po 2 konstatuojamosios dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Europos socialinė ir teritorinė sanglauda labai priklauso nuo ES sugebėjimo pasiekti pusiausvyrą tarp skirtingų sričių ir tinkamai jas sujungti. Dideliais, aplinkosauginiu požiūriu tvariais transporto tinklais formuojant Europos regionų struktūrą reikia atsižvelgti ne tik į poreikį sujungti jau išvystytas sritis – komunikacinės jungtys turi skatinti ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu nepalankiausioje padėtyje esančias sritis. EITP įgyvendinimas turi taip pat tapti vienu iš svarbiausių veiksnių vykdant teritorinį planavimą ir užtikrinant pusiausvyrą tarp regionų

2   pakeitimas

3 straipsnio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus – taip visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su konkurencingumu ir ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje rinkoje, ir sukuriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms palankesnė aplinka, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį, taip pat išnaudojant sektorių sinergiją. | skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus – taip visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su konkurencingumu ir ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje rinkoje, ir sukuriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms palankesnė aplinka, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį, taip pat išnaudojant sektorių sinergiją. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus – taip visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su konkurencingumu ir ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje rinkoje, ir sukuriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms palankesnė aplinka, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį, taip pat išnaudojant sektorių sinergiją.

skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus – taip visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su konkurencingumu ir ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje rinkoje, ir sukuriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms palankesnė aplinka, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį, taip pat išnaudojant sektorių sinergiją.

Paaiškinimas

Žr. 12 punktą.

3   pakeitimas

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės finansinio paketo gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, kiek jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais; išlaidos, susijusios su IT tinklais, daugiausia skirtais informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą. | Iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės finansinio paketo gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo veikla , visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, kiek jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais; išlaidos, susijusios su IT tinklais, daugiausia skirtais informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės finansinio paketo gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, kiek jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais; išlaidos, susijusios su IT tinklais, daugiausia skirtais informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą.

Iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės finansinio paketo gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo veikla , visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, kiek jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais; išlaidos, susijusios su IT tinklais, daugiausia skirtais informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą.

Paaiškinimas

Žr. 22 punktą.

4   pakeitimas

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Transporto srityje tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], ir pagalbiniai programos veiksmai yra tinkami gauti pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai yra tinkami gauti dotacijų pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą: | Transporto srityje tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], ir pagalbiniai programos veiksmai yra tinkami gauti pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai yra tinkami gauti dotacijų pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą: |
| a) | veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 39 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Transporto srityje tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], ir pagalbiniai programos veiksmai yra tinkami gauti pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai yra tinkami gauti dotacijų pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą:

Transporto srityje tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], ir pagalbiniai programos veiksmai yra tinkami gauti pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai yra tinkami gauti dotacijų pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį reglamentą:

a)

veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 39 straipsnį;

| a) | veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 39 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 39 straipsnį;

| b) | su bendros svarbos projektais susiję tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose; |
| --- | --- |

b)

su bendros svarbos projektais susiję tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose; |
| --- | --- |

veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose;

| ) | su bendros svarbos projektais susiję tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose; |
| --- | --- |

)

su bendros svarbos projektais susiję tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;

| d) | veiksmai, kuriais remiamos eismo valdymo sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 37 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamos eismo valdymo sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 37 straipsnį;

| ) | veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose; |
| --- | --- |

)

veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose;

| e) | veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 38 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 38 straipsnį;

| ) | veiksmai, kuriais remiamos eismo valdymo sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 37 straipsnį; |
| --- | --- |

)

veiksmai, kuriais remiamos eismo valdymo sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 37 straipsnį;

| f) | veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, modifikuojant esamus riedmenis; |
| --- | --- |

f)

veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, modifikuojant esamus riedmenis;

| ) | veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 38 straipsnį; |
| --- | --- |

)

veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės] 38 straipsnį;

| g) | pagalbiniai programos veiksmai. |
| --- | --- |

g)

pagalbiniai programos veiksmai.

| ) | veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą modifikuojant esamus riedmenis; |
| --- | --- |

)

veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą modifikuojant esamus riedmenis;

| ) | pagalbiniai programos veiksmai. |
| --- | --- |

)

pagalbiniai programos veiksmai.

5   pakeitimas

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendros svarbos projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede, yra tinkami pagal šį reglamentą gauti dotacijos, pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą. | Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendros svarbos projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede, yra tinkami pagal šį reglamentą gauti dotacijos, pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendros svarbos projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede, yra tinkami pagal šį reglamentą gauti dotacijos, pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą.

Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendros svarbos projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede, yra tinkami pagal šį reglamentą gauti dotacijos, pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos finansinę paramą.

Paaiškinimas

Pagal pasiūlymo dėl reglamento 2 straipsnio 9 dalį valstybės įstaigos taip pat gali būti (tiesioginiai) finansinės paramos gavėjai. Tai sveikintina. Ištekliai turėtų būti skiriami ir valstybėms narėms bei regionams kaip finansinė parama plačiajuosčio ryšio plėtros projektams.

6   pakeitimas

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo paraiškos gauti paramą pateikimo dienos. [Išlaidos veiksmams, susijusiems su projektais, įtrauktais į pirmąją daugiametę programą, gali būti tinkamos finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d.] | Išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo paraiškos gauti paramą pateikimo dienos. [Išlaidos veiksmams, susijusiems su projektais, įtrauktais į pirmąją daugiametę programą, gali būti tinkamos finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d.] |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo paraiškos gauti paramą pateikimo dienos. [Išlaidos veiksmams, susijusiems su projektais, įtrauktais į pirmąją daugiametę programą, gali būti tinkamos finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d.]

Išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo paraiškos gauti paramą pateikimo dienos. [Išlaidos veiksmams, susijusiems su projektais, įtrauktais į pirmąją daugiametę programą, gali būti tinkamos finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d.]

Paaiškinimas

Žr. 26 punktą.

7   pakeitimas

8 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Su žemės pirkimu susijusios išlaidos nėra tinkamos finansuoti išlaidos. | u žemės pirkimu susijusios išlaidos tinkamos finansuoti išlaidos |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Su žemės pirkimu susijusios išlaidos nėra tinkamos finansuoti išlaidos.

u žemės pirkimu susijusios išlaidos tinkamos finansuoti išlaidos

Paaiškinimas

Žr. 26 punktą.

8   pakeitimas

8 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pridėtinės vertės mokestis nėra tinkamos finansuoti išlaidos. | ridėtinės vertės mokestis tinkamos finansuoti išlaidos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pridėtinės vertės mokestis nėra tinkamos finansuoti išlaidos.

ridėtinės vertės mokestis tinkamos finansuoti išlaidos.

Paaiškinimas

Žr. 26 punktą.

9   pakeitimas

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymus gali teikti viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, valstybėse narėse įsteigtos bendrosios įmonės arba viešosios ar privačiosios įmonės, arba įstaigos. | Pasiūlymus gali teikti viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, valstybėse narėse įsteigtos bendrosios įmonės, , arba viešosios ar privačiosios įmonės, arba įstaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasiūlymus gali teikti viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, valstybėse narėse įsteigtos bendrosios įmonės arba viešosios ar privačiosios įmonės, arba įstaigos.

Pasiūlymus gali teikti viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, valstybėse narėse įsteigtos bendrosios įmonės, , arba viešosios ar privačiosios įmonės, arba įstaigos.

Paaiškinimas

Žr. 27 punktą.

10   pakeitimas

10 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| dotacijų darbams atveju:






  i) | geležinkelių ir vidaus vandens kelių srityje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 20 % finansavimoreikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

dotacijų darbams atveju:

i)

geležinkelių ir vidaus vandens kelių srityje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 20 % finansavimoreikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis;

dotacijų darbams atveju:

| i) | geležinkelių ir vidaus vandens kelių srityje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 20 % finansavimoreikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis, ; |
| --- | --- |

i)

geležinkelių ir vidaus vandens kelių srityje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 20 % finansavimoreikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis, ;

[...]

[...]

Paaiškinimas

Tam tikrose šalyse, pavyzdžiui, Ispanijoje, norint įdiegti Europos geležinkelių sąveikumo standartus reikia daugiau pastangų, turint omenyje esamą situaciją, kai, be kitų aspektų, skiriasi vėžės plotis ir elektrifikavimo sistema. Šiuo požiūriu manome, kad pirmenybę būtina teikti priemonėms, kurios taptų postūmiu sėkmingam sąveikumo plėtojimui atsirandant naujiems ekonominės veiklos vykdytojams, formuojantis transporto ir logistikos įmonių tinklui, kuris turės naudoti kuriamus tinklus, aprūpinant tinkamais riedenimis ir kt. Todėl laikomės nuomonės, kad kuo greičiau pritaikius tokius techninius sprendimus kaip „trečiasis bėgis“ (ant vieno pabėgio trys bėgiai, kurie leidžia naudoti dvejopas vėžes) jau egzistuojančiuose maršrutuose atsirastų galimybė teikti sąveikaus transporto paslaugas nelaukiant kol bus užbaigti konkrečiai pagal šiuos standartus suprojektuoti transporto koridoriai, kurių atveju tokios paslaugos veiksmingai būtų pradėtos teikti tik po 2020 m. Šiuos veiksmus reikėtų laikyti pirmuoju žingsniu užtikrinant visišką būsimų koridorių, kurie bus užbaigti per ilgesnį laiką, sąveikumą ir todėl jiems būtina skirti išskirtinį dėmesį nustatant finansavimo priemones. Viena iš išeičių būtų tokiems veiksmams suteikti tą patį statusą, kaip ir tarpvalstybinėms atkarpoms. Bet kuriuo atveju šis pasiūlymas atitinka politinių rekomendacijų 17 punktą, kadangi geležinkelių srityje dėl skirtingo vėžės pločio Ispaniją tenka priskirti „silpniausiems ir daugiausia problemų turintiems regionams“. Tai taip pat dera su 26 punkto mintimi, kadangi paprastųjų geležinkelio tinkle Ispanija dėl skirtingo vėžės pločio priklauso atsiliekančių regionų grupei.

11   pakeitimas

10 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; | plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

Paaiškinimas

Plačiajuosčio ryšio tinklų tiesimas mažo gyventojų tankio teritorijose reikalauja didelių finansinių investicijų, todėl ekonominių subjektų suinteresuotumas veiklos plėtra į šias teritorijas yra menkas, o kartais jo iš viso nėra. Atsižvelgus į siūlomą bendro finansavimo normą, elektroninių ryšių sektoriui bus nelengva įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus aprūpinimo plačiajuosčiu ryšiu srityje.

12   pakeitimas

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmiau nurodytos bendro finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių punktų veiksmams, kuriais užtikrinama sektorių sinergija, siekiama klimato kaitos švelninimo tikslų, didinamas atsparumas klimato kaitos poveikiui arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas. Ši padidinimo norma neturėtų būti taikoma 11 straipsnyje nurodytoms bendro finansavimo normoms. | Pirmiau nurodytos bendro finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių punktų veiksmams, kuriais užtikrinama sektorių sinergija, siekiama klimato kaitos švelninimo tikslų, didinamas atsparumas klimato kaitos poveikiui arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas. Ši padidinimo norma neturėtų būti taikoma 11 straipsnyje nurodytoms bendro finansavimo normoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pirmiau nurodytos bendro finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių punktų veiksmams, kuriais užtikrinama sektorių sinergija, siekiama klimato kaitos švelninimo tikslų, didinamas atsparumas klimato kaitos poveikiui arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas. Ši padidinimo norma neturėtų būti taikoma 11 straipsnyje nurodytoms bendro finansavimo normoms.

Pirmiau nurodytos bendro finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių punktų veiksmams, kuriais užtikrinama sektorių sinergija, siekiama klimato kaitos švelninimo tikslų, didinamas atsparumas klimato kaitos poveikiui arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas. Ši padidinimo norma neturėtų būti taikoma 11 straipsnyje nurodytoms bendro finansavimo normoms.

Paaiškinimas

Reikia skirti išskirtinį dėmesį ne tik mažiau išsivysčiusiems regionams, bet ir didelių ir nuolatinių demografinių ir gamtinių trūkumų turintiems regionams, kadangi visi šie kriterijai daro poveikį regioniniam vystymuisi ir todėl į juos reikia lygiai taip pat atsižvelgti nustatant bendro finansavimo normas. Tuo pačiu tikslu Europos Komisija į pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo būsimu programavimo laikotarpiu įtraukė konkrečias nuostatas, kad, remiantis SESV 174 straipsniu, tokiais konkrečiais teritoriniais ypatumais pasižyminčių regionų specifiniams sunkumams būtų skiriamas ypatingas dėmesys.

13   pakeitimas

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal šį reglamentą transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems kvietimams. Skelbiant tokius kvietimus, didžiausias įmanomas prioritetas teikiamas projektams, kuriais paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą. | Pagal šį reglamentą transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems kvietimams. Skelbiant tokius kvietimus, nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal šį reglamentą transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems kvietimams. Skelbiant tokius kvietimus, didžiausias įmanomas prioritetas teikiamas projektams, kuriais paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą.

Pagal šį reglamentą transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems kvietimams. Skelbiant tokius kvietimus, nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą .

Paaiškinimas

Žr. 7 punktą.

14   pakeitimas

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą, suteiktą veiksmams, nepradėtiems per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos veiksmo pradžios dienos. | Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą, suteiktą veiksmams, nepradėtiems per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos veiksmo pradžios dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą, suteiktą veiksmams, nepradėtiems per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos veiksmo pradžios dienos.

Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą, suteiktą veiksmams, nepradėtiems per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos veiksmo pradžios dienos.

Paaiškinimas

Taip bus užtikrintas didesnis lankstumas, būtinas, kad paramos gavėjai įveiktų įgyvendinimo kliūtis.

15   pakeitimas

12 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| įvertinus projekto pažangą, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą. | įvertinus projekto pažangą, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

įvertinus projekto pažangą, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą.

įvertinus projekto pažangą, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą .

Paaiškinimas

Žr. 28 punktą.

16   pakeitimas

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali prašyti grąžinti suteiktą finansinę paramą, jeigu veiksmas, kuriam suteikta finansinė parama, nebaigtas įgyvendinti per dvejus metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos. | Komisija gali prašyti grąžinti suteiktą finansinę paramą, jeigu veiksmas, kuriam suteikta finansinė parama, nebaigtas įgyvendinti per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija gali prašyti grąžinti suteiktą finansinę paramą, jeigu veiksmas, kuriam suteikta finansinė parama, nebaigtas įgyvendinti per dvejus metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos.

Komisija gali prašyti grąžinti suteiktą finansinę paramą, jeigu veiksmas, kuriam suteikta finansinė parama, nebaigtas įgyvendinti per metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos.

Paaiškinimas

Žr. 28 punktą.

17   pakeitimas

12 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Prieš priimdama kurį nors iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų, Komisija ištiria atitinkamą atvejį ir informuoja atitinkamus paramos gavėjus, kad jie per nustatytą terminą galėtų pateikti savo pastabas. | Prieš priimdama kurį nors iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų, Komisija ištiria atitinkamą atvejį ir informuoja atitinkamus paramos gavėjus, kad jie per terminą galėtų pateikti savo pastabas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Prieš priimdama kurį nors iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų, Komisija ištiria atitinkamą atvejį ir informuoja atitinkamus paramos gavėjus, kad jie per nustatytą terminą galėtų pateikti savo pastabas.

Prieš priimdama kurį nors iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų, Komisija ištiria atitinkamą atvejį ir informuoja atitinkamus paramos gavėjus, kad jie per terminą galėtų pateikti savo pastabas.

Paaiškinimas

Žr. 28 punktą.

18   pakeitimas

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija tvirtina daugiametes ir metines darbo programas kiekvienam sektoriui. Komisija taip pat gali patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Komisija tvirtina daugiametes ir metines darbo programas kiekvienam sektoriui. . Komisija taip pat gali patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija tvirtina daugiametes ir metines darbo programas kiekvienam sektoriui. Komisija taip pat gali patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Komisija tvirtina daugiametes ir metines darbo programas kiekvienam sektoriui. . Komisija taip pat gali patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Paaiškinimas

Žr. 32 punktą.

19   pakeitimas

17 straipsnis (naujas 8 punktas)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Naujoms technologijoms (pvz., alternatyvaus kuro infrastruktūrai) kyla didesnės kliūtys negu tokiai tradicinei infrastruktūrai kaip keliai ir geležinkeliai. Jos įtrauktos į naująsias TEN-T gaires, tačiau EITP nenumatytos konkrečios jų finansavimo sąlygos. Tokius projektus sunkiau finansuoti. Kita vertus, jie stiprina nepriklausomybę nuo naftos ir padeda siekti Baltosios knygos dėl transporto tikslo iki 2030 m. per pusę sumažinti įprastinio kuro naudojimą transporto priemonėse miestuose. Todėl mums atrodo, jog nenuoseklu dotacijas inovacijoms transporto sektoriuje apriboti 20 proc. – žemiausiu lygiu iš visų sričių.

20   pakeitimas

17 straipsnis (naujas 9 punktas)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

21   pakeitimas

26 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą, susijusią su visų priemonių tikslų pasiekimu (rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumu ir papildoma nauda Europai, atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Vertinant taip pat apsvarstomos supaprastinimo galimybės, vidinis ir išorinis nuoseklumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat priemonių nauda siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. | Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą, susijusią su visų priemonių tikslų pasiekimu (rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumu ir papildoma nauda Europai, atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat kaip priemonėmis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą, susijusią su visų priemonių tikslų pasiekimu (rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumu ir papildoma nauda Europai, atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Vertinant taip pat apsvarstomos supaprastinimo galimybės, vidinis ir išorinis nuoseklumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat priemonių nauda siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.

Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą, susijusią su visų priemonių tikslų pasiekimu (rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumu ir papildoma nauda Europai, atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat kaip priemonėmis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.

Paaiškinimas

Žr. 46 punktą.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Šis vaidmuo pabrėžtas 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose (11 puslapis, „Europos politicos indėlis į augimą“).

1

(2)  Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse

2

(3)  RK nuomonėje dėl EITP atsižvelgiama į Regionų komiteto Subsidiarumo stebėsenos tinklo atliktos konsultacijos rezultatus. Konsultacijos atsakaita pateikiama RK svetainėje http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

3

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/137

---

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinės infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas sprendimas Nr. 1364/2006/EB

2012/C 277/13

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad aukštos ir didžiausios įtampos atvejais reikia surasti sprendimą, kaip jūroje ir pakrantėje gaminamą atsinaujinančiąją energiją mažomis sąnaudomis ir veiksmingai perduoti didžiausią energijos poreikį turintiems regionams ir kad žemos ir vidutinės įtampos atveju būtina sukurti infrastruktūrą, reikalingą dideliam skaičiui naujų decentralizuotų gamintojų, tiekiančių energiją į sistemą, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad aukštos ir didžiausios įtampos atvejais reikia surasti sprendimą, kaip jūroje ir pakrantėje gaminamą atsinaujinančiąją energiją mažomis sąnaudomis ir veiksmingai perduoti didžiausią energijos poreikį turintiems regionams ir kad žemos ir vidutinės įtampos atveju būtina sukurti infrastruktūrą, reikalingą dideliam skaičiui naujų decentralizuotų gamintojų, tiekiančių energiją į sistemą,

| — | pabrėžia, jog būtinas aiškus politinis Komisijos signalas valstybėms narėms, verslui ir bankų sektoriui bei partneriams visame pasaulyje, kad nusprendus didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos kiekį ateities energijos rūšių derinyje, kelio atgal nėra, be to tai yra patraukli sritis ir privatiems investuotojams, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog būtinas aiškus politinis Komisijos signalas valstybėms narėms, verslui ir bankų sektoriui bei partneriams visame pasaulyje, kad nusprendus didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos kiekį ateities energijos rūšių derinyje, kelio atgal nėra, be to tai yra patraukli sritis ir privatiems investuotojams,

| — | pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, būtina ne tik labiau plėtoti didelius perdavimo tinklus, bet ir toliau vystyti pažangiuosius tinklus vietos ir regionų lygiu, kaip buvo raginama ankstesnėse RK nuomonėse (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ir CdR 104/2011 fin). Taikant kompiuterizuotą apkrovos valdymą, kainos galutiniams vartotojams privalo būti susietos su gamybos sąnaudomis ir paklausa siekiant skatinti energiją vartoti efektyviai ir geriau suderinti necentralizuotą energijos gamybą su necentralizuotu energijos vartojimu, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, būtina ne tik labiau plėtoti didelius perdavimo tinklus, bet ir toliau vystyti pažangiuosius tinklus vietos ir regionų lygiu, kaip buvo raginama ankstesnėse RK nuomonėse (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ir CdR 104/2011 fin). Taikant kompiuterizuotą apkrovos valdymą, kainos galutiniams vartotojams privalo būti susietos su gamybos sąnaudomis ir paklausa siekiant skatinti energiją vartoti efektyviai ir geriau suderinti necentralizuotą energijos gamybą su necentralizuotu energijos vartojimu,

| — | mano, kad reikėtų išanalizuoti, ar nebūtų geriau kaip švelnesnę priemonę parengti ne tokias išsamias gaires nacionalinėms sprendimus priimančioms institucijoms. Tokiu būdu Komisija valstybėms narėms suteiktų kiek įmanoma didesnę veiksmų laisvę priimant sprendimus dėl konkretaus turimų struktūrų integravimo. Tai taikytina planavimo ir leidimus suteikiančioms institucijoms federalinės sistemos valstybėse narėse bei Trečiajame vidaus rinkos dokumentų rinkinyje jau nustatytoms regioninėms grupėms. Apskritai, skiriant užduotis pirmenybę reikėtų teikti jau sėkmingai veikiančioms institucijoms, o ne naujų struktūrų kūrimui. |
| --- | --- |

—

mano, kad reikėtų išanalizuoti, ar nebūtų geriau kaip švelnesnę priemonę parengti ne tokias išsamias gaires nacionalinėms sprendimus priimančioms institucijoms. Tokiu būdu Komisija valstybėms narėms suteiktų kiek įmanoma didesnę veiksmų laisvę priimant sprendimus dėl konkretaus turimų struktūrų integravimo. Tai taikytina planavimo ir leidimus suteikiančioms institucijoms federalinės sistemos valstybėse narėse bei Trečiajame vidaus rinkos dokumentų rinkinyje jau nustatytoms regioninėms grupėms. Apskritai, skiriant užduotis pirmenybę reikėtų teikti jau sėkmingai veikiančioms institucijoms, o ne naujų struktūrų kūrimui.

| Pranešėjas | Heinz LEHMANN (DE / ELP), Saksonijos žemės parlamento narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Reglamento dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB
  COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD) |

Pranešėjas

Heinz LEHMANN (DE / ELP), Saksonijos žemės parlamento narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Reglamento dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB

COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina tai, kad šiuo reglamentu siekiama visiškos energijos vidaus rinkos integracijos, tokiu būdu užtikrinant, kad jokia valstybės narė ar regionas nebūtų atskirti nuo Europos vidaus tinklo, kartu užtikrinant tiekimo saugumą ir valstybių narių solidarumą, taip pat tvarios plėtros ir aplinkos apsaugos principų laikymąsi. Tai yra svarbi sąlyga, kad iki 2020 m. būtų galima 20 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą, o atsinaujinančių išteklių energijos dalį galutiniame energijos suvartojime padidinti iki 20 proc.; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad šiuo reglamentu siekiama visiškos energijos vidaus rinkos integracijos, tokiu būdu užtikrinant, kad jokia valstybės narė ar regionas nebūtų atskirti nuo Europos vidaus tinklo, kartu užtikrinant tiekimo saugumą ir valstybių narių solidarumą, taip pat tvarios plėtros ir aplinkos apsaugos principų laikymąsi. Tai yra svarbi sąlyga, kad iki 2020 m. būtų galima 20 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą, o atsinaujinančių išteklių energijos dalį galutiniame energijos suvartojime padidinti iki 20 proc.;

| 2. | pabrėžia, kad ši iniciatyva yra ypač svarbi priemonė, kuri turėtų užtikrinti energetinį saugumą visomis šiam tikslui pasiekti skirtomis techninėmis priemonėmis, visų pirma vystant transporto ir paskirstymo sistemas ir naudojant visus jau turimus ir perspektyvius energijos išteklius, ir visas prieinamas paramos priemones; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ši iniciatyva yra ypač svarbi priemonė, kuri turėtų užtikrinti energetinį saugumą visomis šiam tikslui pasiekti skirtomis techninėmis priemonėmis, visų pirma vystant transporto ir paskirstymo sistemas ir naudojant visus jau turimus ir perspektyvius energijos išteklius, ir visas prieinamas paramos priemones;

| 3. | tikisi, kad šiuo pasiūlymu bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir bus labai naudingas visai Europos Sąjungai, t. y., konkurencingumui ir ekonominei, socialinei bei teritorinei sanglaudai; |
| --- | --- |

3.

tikisi, kad šiuo pasiūlymu bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir bus labai naudingas visai Europos Sąjungai, t. y., konkurencingumui ir ekonominei, socialinei bei teritorinei sanglaudai;

| 4. | palankiai vertina tai, kad siekiant greičiau įgyvendinti infrastruktūros tikslus, šioje iniciatyvoje laikotarpiui iki 2020 m. ir vėliau nustatomas tam tikras skaičius transeuropinių prioritetinių koridorių ir sričių, apimančių elektros energijos ir dujų tinklus, taip pat naftos, gamtinių dujų, anglies dioksido ir biometano (išvalytų biodujų iš biodujų gamybos įmonių) transportavimo infrastruktūrą, kurių atžvilgiu Europos Sąjungos veiksmai yra labiausiai pateisinami. Supaprastinant ir spartinant leidimų išdavimo procedūras, užtikrinant savalaikį visuomenės dalyvavimą įgyvendinant šiuos projektus ir taip didinant pritarimą projektams, palengvinant projektų reguliavimą, sąžiningai paskirstant sąnaudas taip, kad būtų atsižvelgta į teikiamą naudą, bei užtikrinant, kad pelnas atitiktų riziką, suteikiant reikalingą rinka grindžiamą tiesioginį ES finansavimą, šia iniciatyva siekiama nuolat prisidėti prie spartesnio bendro intereso projektų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad siekiant greičiau įgyvendinti infrastruktūros tikslus, šioje iniciatyvoje laikotarpiui iki 2020 m. ir vėliau nustatomas tam tikras skaičius transeuropinių prioritetinių koridorių ir sričių, apimančių elektros energijos ir dujų tinklus, taip pat naftos, gamtinių dujų, anglies dioksido ir biometano (išvalytų biodujų iš biodujų gamybos įmonių) transportavimo infrastruktūrą, kurių atžvilgiu Europos Sąjungos veiksmai yra labiausiai pateisinami. Supaprastinant ir spartinant leidimų išdavimo procedūras, užtikrinant savalaikį visuomenės dalyvavimą įgyvendinant šiuos projektus ir taip didinant pritarimą projektams, palengvinant projektų reguliavimą, sąžiningai paskirstant sąnaudas taip, kad būtų atsižvelgta į teikiamą naudą, bei užtikrinant, kad pelnas atitiktų riziką, suteikiant reikalingą rinka grindžiamą tiesioginį ES finansavimą, šia iniciatyva siekiama nuolat prisidėti prie spartesnio bendro intereso projektų įgyvendinimo;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendras Europos energetikos tinklas turi atitikti aukštesnius saugos standartus. Visų pirma būtina užtikrinti, kad elektroniniai arba fiziniai nusikaltimai nekeltų pavojaus Europos energijos tiekimo saugumui ir neturėtų neigiamo poveikio valstybių narių ekonominiam pajėgumui; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad bendras Europos energetikos tinklas turi atitikti aukštesnius saugos standartus. Visų pirma būtina užtikrinti, kad elektroniniai arba fiziniai nusikaltimai nekeltų pavojaus Europos energijos tiekimo saugumui ir neturėtų neigiamo poveikio valstybių narių ekonominiam pajėgumui;

A.   
  Pradinė padėtis

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu visos ES valstybės narės naudoja tam tikrą energijos rūšių derinį, atitinkantį jų geografines, geologines, technines sąlygas ir vietinę energetikos politiką bei nacionalinius poreikius. Jį sudaro bazinė apkrova, kurią ligi šiol daugiausia maitina iškastiniai, branduoliniai ir kai kurie atsinaujinantys ištekliai (hidroenergija, kietoji biomasė) bei kintama apkrova (pavyzdžiui, tam tikri iškastiniai lanksčiai pritaikomi ištekliai, nuo meteorologinių sąlygų priklausantys atsinaujinantys ištekliai ir kt.), kuri šiuo metu svyruoja. Įgyvendinant nustatytus su klimatu susijusius tikslus, visų pirma reikės pagerinti energijos vartojimo efektyvumą, sumažinti šiluminės energijos vartojimą, sumažinti degalų vartojimą (į kuriuos neatsižvelgta pirminių degalų apskaitos ataskaitose) ir padidinti atsinaujinančiosios energijos dalį bendrame pagaminamos energijos kiekyje. Su tuo susijusius natūralius svyravimus reikėtų kompensuoti įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, atnaujinant veikiančias elektrines, statant labai universalias dujines jėgaines, bendrai gaminančias šilumos ir elektros energiją, didinant hidroakumuliacinių elektrinių arba kitų kaupimo technologijų pajėgumus, tobulinant ir plečiant perdavimo ir paskirstymo sistemas. Atnaujinti reikia visus tinklo struktūros lygmenis. Žemos ir vidutinės įtampos atveju būtina sukurti infrastruktūrą, reikalingą dideliam skaičiui naujų decentralizuotų gamintojų, tiekiančių energiją į sistemą, o aukštos ir didžiausios įtampos atveju reikia surasti sprendimą, kaip jūroje ir pakrantėje gaminamą atsinaujinančiąją energiją mažomis sąnaudomis ir efektyviai perduoti didžiausią energijos poreikį turintiems regionams; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu visos ES valstybės narės naudoja tam tikrą energijos rūšių derinį, atitinkantį jų geografines, geologines, technines sąlygas ir vietinę energetikos politiką bei nacionalinius poreikius. Jį sudaro bazinė apkrova, kurią ligi šiol daugiausia maitina iškastiniai, branduoliniai ir kai kurie atsinaujinantys ištekliai (hidroenergija, kietoji biomasė) bei kintama apkrova (pavyzdžiui, tam tikri iškastiniai lanksčiai pritaikomi ištekliai, nuo meteorologinių sąlygų priklausantys atsinaujinantys ištekliai ir kt.), kuri šiuo metu svyruoja. Įgyvendinant nustatytus su klimatu susijusius tikslus, visų pirma reikės pagerinti energijos vartojimo efektyvumą, sumažinti šiluminės energijos vartojimą, sumažinti degalų vartojimą (į kuriuos neatsižvelgta pirminių degalų apskaitos ataskaitose) ir padidinti atsinaujinančiosios energijos dalį bendrame pagaminamos energijos kiekyje. Su tuo susijusius natūralius svyravimus reikėtų kompensuoti įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, atnaujinant veikiančias elektrines, statant labai universalias dujines jėgaines, bendrai gaminančias šilumos ir elektros energiją, didinant hidroakumuliacinių elektrinių arba kitų kaupimo technologijų pajėgumus, tobulinant ir plečiant perdavimo ir paskirstymo sistemas. Atnaujinti reikia visus tinklo struktūros lygmenis. Žemos ir vidutinės įtampos atveju būtina sukurti infrastruktūrą, reikalingą dideliam skaičiui naujų decentralizuotų gamintojų, tiekiančių energiją į sistemą, o aukštos ir didžiausios įtampos atveju reikia surasti sprendimą, kaip jūroje ir pakrantėje gaminamą atsinaujinančiąją energiją mažomis sąnaudomis ir efektyviai perduoti didžiausią energijos poreikį turintiems regionams;

| 7. | siekiant užtikrinti valstybių narių energetinį saugumą reikia taikyti novatoriškus sprendimus, padedančius tęsti įprastinių komercinių bei alternatyvių šaltinių eksploatavimą ir jų vystymą, nes jie lemia užtikrintą elektros energijos sistemų darbą, visų pirma vietos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

7.

siekiant užtikrinti valstybių narių energetinį saugumą reikia taikyti novatoriškus sprendimus, padedančius tęsti įprastinių komercinių bei alternatyvių šaltinių eksploatavimą ir jų vystymą, nes jie lemia užtikrintą elektros energijos sistemų darbą, visų pirma vietos ir nacionaliniu lygmenimis;

| 8. | patvirtina, kad svarstant daugiausia dėmesio reikėtų skirti našesnių perdavimo ir sandėliavimo technologijų išbandymui, informacinių ir ryšių technologijų taikymui bei skatinimui plėtoti vietos ir regionų energetikos planus; |
| --- | --- |

8.

patvirtina, kad svarstant daugiausia dėmesio reikėtų skirti našesnių perdavimo ir sandėliavimo technologijų išbandymui, informacinių ir ryšių technologijų taikymui bei skatinimui plėtoti vietos ir regionų energetikos planus;

| 9. | nurodo, kad Europoje artimiausiais dešimtmečiais labai svarbus vaidmuo gali tekti ir gamtinėms dujoms užtikrinant elektros energijos gamybos pusiausvyrą. Siekiant šio tikslo būtina įvairinti dujų importą, vystyti jų gamybą ES valstybėse narėse remiantis įprastais ir alternatyviais šaltiniais, taip pat biometano (išvalytų biodujų) gamybą biodujų įmonėse, dujų tinklus papildyti perdavimo vamzdynais ir padidinti kaupimo pajėgumus. Papildomų dujų jėgainių, skirtų gaminti reguliavimo elektros energiją, eksploatavimui būtina sustiprinti atitinkamą vamzdynų infrastruktūrą valstybėse narėse, kuriose gamtinės dujos yra svarbus energijos šaltinis; |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad Europoje artimiausiais dešimtmečiais labai svarbus vaidmuo gali tekti ir gamtinėms dujoms užtikrinant elektros energijos gamybos pusiausvyrą. Siekiant šio tikslo būtina įvairinti dujų importą, vystyti jų gamybą ES valstybėse narėse remiantis įprastais ir alternatyviais šaltiniais, taip pat biometano (išvalytų biodujų) gamybą biodujų įmonėse, dujų tinklus papildyti perdavimo vamzdynais ir padidinti kaupimo pajėgumus. Papildomų dujų jėgainių, skirtų gaminti reguliavimo elektros energiją, eksploatavimui būtina sustiprinti atitinkamą vamzdynų infrastruktūrą valstybėse narėse, kuriose gamtinės dujos yra svarbus energijos šaltinis;

| 10. | pripažįsta, kad tam tikras kiekis iškastinio kuro ir artimiausioje ateityje toliau sudarys Europos energijos rūšių derinio dalį, nors ji laipsniškai mažės. Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (toliau – ADSS) technologijos taikymas šiuo metu galbūt padėtų mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, jei tai taptų techniniu požiūriu įmanoma sistema, kurią būtų galima ekonomiškai efektyviai ir iš tikrųjų saugiai eksploatuoti. Tačiau norint šią technologiją išbandyti praktikoje vis dar reikalingi moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, visų pirma susiję su tam tikrais techniniais ir ekonominiais aspektais ir jų poveikiu aplinkai. Vis dėlto siekiant toliau plėtoti tarpvalstybinį anglies dioksido transportavimo tinklą jau šiandien Europos lygiu būtina imtis veiksmų; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad tam tikras kiekis iškastinio kuro ir artimiausioje ateityje toliau sudarys Europos energijos rūšių derinio dalį, nors ji laipsniškai mažės. Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (toliau – ADSS) technologijos taikymas šiuo metu galbūt padėtų mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, jei tai taptų techniniu požiūriu įmanoma sistema, kurią būtų galima ekonomiškai efektyviai ir iš tikrųjų saugiai eksploatuoti. Tačiau norint šią technologiją išbandyti praktikoje vis dar reikalingi moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, visų pirma susiję su tam tikrais techniniais ir ekonominiais aspektais ir jų poveikiu aplinkai. Vis dėlto siekiant toliau plėtoti tarpvalstybinį anglies dioksido transportavimo tinklą jau šiandien Europos lygiu būtina imtis veiksmų;

B.   
  Subsidiarumas

| 11. | pabrėžia, kad ES buvo susitarta dėl klimato srities tikslų, kuriuos įgyvendinant prireiks didžiulių valstybių narių pastangų. Dalis šių pastangų susijusi su kiek įmanoma pažangesnės energetikos infrastruktūros kūrimu. Svarbu ne tik į esamus tinklus įtraukti didelį skaičių smulkių ir labai smulkių atsinaujinančiosios elektros energijos gamintojų, plėtoti pažangius skirstymo tinklus, galinčius decentralizuotai valdyti pasiūlą ir paklausą, ir didinti jungčių su šalimis, kurios turi energijos išteklių, skaičių ir padėti šias jungtis nutiesti, siekiant padidinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tačiau būtina ir nacionalines infrastruktūras efektyviai, o, svarbiausia, lanksčiai sujungti tarpusavyje. Komisija šias mintis iškėlė jau anksčiau, svarstydama TEN-E sistemą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ES buvo susitarta dėl klimato srities tikslų, kuriuos įgyvendinant prireiks didžiulių valstybių narių pastangų. Dalis šių pastangų susijusi su kiek įmanoma pažangesnės energetikos infrastruktūros kūrimu. Svarbu ne tik į esamus tinklus įtraukti didelį skaičių smulkių ir labai smulkių atsinaujinančiosios elektros energijos gamintojų, plėtoti pažangius skirstymo tinklus, galinčius decentralizuotai valdyti pasiūlą ir paklausą, ir didinti jungčių su šalimis, kurios turi energijos išteklių, skaičių ir padėti šias jungtis nutiesti, siekiant padidinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tačiau būtina ir nacionalines infrastruktūras efektyviai, o, svarbiausia, lanksčiai sujungti tarpusavyje. Komisija šias mintis iškėlė jau anksčiau, svarstydama TEN-E sistemą;

| 12. | pripažįsta, kad visos valstybės narės yra parengusios ir nacionalinius planus, skirtus didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį savo energijos derinyje, ir priėmusios atitinkamus teisės aktus. Be to, įsigaliojus trečiajam ES energetikos dokumentų rinkiniui, sėkmingai bendradarbiauja didelis skaičius tarptautinių institucijų ir grupių; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad visos valstybės narės yra parengusios ir nacionalinius planus, skirtus didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį savo energijos derinyje, ir priėmusios atitinkamus teisės aktus. Be to, įsigaliojus trečiajam ES energetikos dokumentų rinkiniui, sėkmingai bendradarbiauja didelis skaičius tarptautinių institucijų ir grupių;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant jau susiformavusių struktūrų, įgyvendinant konkrečius tarptautinius energetikos projektus, susiduriama su sunkumais, kylančiais dėl nacionalinių infrastruktūrų pobūdžio, konkrečių energetikos politikos prioritetų arba skirtingų atsakomybės sričių. Dėl šių neatitikimų prarandamas laikas planuojant, finansuojant ir įgyvendinant TEN-E projektus; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant jau susiformavusių struktūrų, įgyvendinant konkrečius tarptautinius energetikos projektus, susiduriama su sunkumais, kylančiais dėl nacionalinių infrastruktūrų pobūdžio, konkrečių energetikos politikos prioritetų arba skirtingų atsakomybės sričių. Dėl šių neatitikimų prarandamas laikas planuojant, finansuojant ir įgyvendinant TEN-E projektus;

| 14. | nurodo, kad pateikdama pasiūlymą dėl reglamento, Komisija siekia, kad šie neatitikimai būtų kiek įmanoma anksčiau nustatyti ir kad ši problema, taikant pasiūlytą koordinavimo procedūrą, būtų kuo skubiau išspręsta. Komisijos reglamentu siekiama paspartinti ribotą skaičių tarpvalstybinių pagrindinių projektų ir nacionalinių projektų, turinčių didelį tarptautinį poveikį, kurie taptų būsimo Europos didelio pajėgumo elektros energijos perdavimo tinklo pagrindu; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad pateikdama pasiūlymą dėl reglamento, Komisija siekia, kad šie neatitikimai būtų kiek įmanoma anksčiau nustatyti ir kad ši problema, taikant pasiūlytą koordinavimo procedūrą, būtų kuo skubiau išspręsta. Komisijos reglamentu siekiama paspartinti ribotą skaičių tarpvalstybinių pagrindinių projektų ir nacionalinių projektų, turinčių didelį tarptautinį poveikį, kurie taptų būsimo Europos didelio pajėgumo elektros energijos perdavimo tinklo pagrindu;

| 15. | pripažįsta, kad daug didesnė užduotis – pritaikyti nacionalinius tinklus tenkinti energijos tiekimo poreikius ateityje – iki šiol yra valstybių narių atsakomybė ir reglamentas jai turi tik netiesioginį poveikį. Ši procedūra paremta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170–172 straipsniais. Tokiu būdu tai susiję su subsidiarumo principu, tačiau dėl riboto tarptautinio pobūdžio projektų skaičiaus, kuriems šis reglamentas yra taikomas, subsidiarumo principas nepažeidžiamas; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad daug didesnė užduotis – pritaikyti nacionalinius tinklus tenkinti energijos tiekimo poreikius ateityje – iki šiol yra valstybių narių atsakomybė ir reglamentas jai turi tik netiesioginį poveikį. Ši procedūra paremta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170–172 straipsniais. Tokiu būdu tai susiję su subsidiarumo principu, tačiau dėl riboto tarptautinio pobūdžio projektų skaičiaus, kuriems šis reglamentas yra taikomas, subsidiarumo principas nepažeidžiamas;

| 16. | pabrėžia, kad reglamento nauda yra ne tik bendro Europos plano tarptautiniams energijos tinklams parengimas, tai ir aiškus politinis Komisijos signalas valstybėms narėms, verslui ir bankų sektoriui bei partneriams visame pasaulyje, kad nusprendus didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos kiekį ateities energijos rūšių derinyje, kelio atgal nėra ir kad tai yra patraukli sritis ir privatiems investuotojams; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reglamento nauda yra ne tik bendro Europos plano tarptautiniams energijos tinklams parengimas, tai ir aiškus politinis Komisijos signalas valstybėms narėms, verslui ir bankų sektoriui bei partneriams visame pasaulyje, kad nusprendus didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos kiekį ateities energijos rūšių derinyje, kelio atgal nėra ir kad tai yra patraukli sritis ir privatiems investuotojams;

| 17. | nurodo, kad kaip teisinę priemonę Komisija siūlo reglamentą, kuris visoms valstybėms narėms taikomas tiesiogiai ir yra privalomas visas. Regionų komiteto nuomone, ši priemonė iš esmės yra proporcinga atsižvelgiant į siekį spartinti leidimų išdavimo procedūras; |
| --- | --- |

17.

nurodo, kad kaip teisinę priemonę Komisija siūlo reglamentą, kuris visoms valstybėms narėms taikomas tiesiogiai ir yra privalomas visas. Regionų komiteto nuomone, ši priemonė iš esmės yra proporcinga atsižvelgiant į siekį spartinti leidimų išdavimo procedūras;

| 18. | vis dėlto siūlo atsižvelgti į tai, kad leidimų išdavimo procedūrų infrastruktūros projektams sutrumpinimas gali reikšti rimtą kišimąsi į valstybių narių planavimo teises ir į suinteresuotųjų šalių bei visuomenės dalyvavimo teises. Bendro intereso projektų atveju būtina atsižvelgti į federacinės sistemos valstybių narių federacinių žemių kompetenciją, kurią garantuoja konstitucija, vykdyti ir nustatyti planavimo bei leidimų išdavimo procedūras. Komitetas nemano, kad visi III skyriuje išvardyti uždaviniai vis dar gali būti laikomi „orientyrais“ arba bendrosiomis transeuropinių tinklų srities gairėmis, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnio 1 dalį, taigi iš tikrųjų reikalingais uždaviniais būtiniausiu lygiu suderinti nacionalines administracines procedūras; |
| --- | --- |

18.

vis dėlto siūlo atsižvelgti į tai, kad leidimų išdavimo procedūrų infrastruktūros projektams sutrumpinimas gali reikšti rimtą kišimąsi į valstybių narių planavimo teises ir į suinteresuotųjų šalių bei visuomenės dalyvavimo teises. Bendro intereso projektų atveju būtina atsižvelgti į federacinės sistemos valstybių narių federacinių žemių kompetenciją, kurią garantuoja konstitucija, vykdyti ir nustatyti planavimo bei leidimų išdavimo procedūras. Komitetas nemano, kad visi III skyriuje išvardyti uždaviniai vis dar gali būti laikomi „orientyrais“ arba bendrosiomis transeuropinių tinklų srities gairėmis, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnio 1 dalį, taigi iš tikrųjų reikalingais uždaviniais būtiniausiu lygiu suderinti nacionalines administracines procedūras;

| 19. | atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikėtų išanalizuoti, ar nebūtų geriau kaip švelnesnę priemonę parengti ne tokias išsamias gaires nacionalinėms sprendimus priimančioms institucijoms. Tokiu būdu Komisija valstybėms narėms suteiktų kiek įmanoma didesnę veiksmų laisvę priimant sprendimus dėl konkretaus turimų struktūrų integravimo, sudarant sąlygas ir suteikiant prioritetą jungtims, kai valstybė narė turi išteklių ir gali padidinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Tai taikytina planavimo ir leidimus suteikiančioms institucijoms federalinės sistemos valstybėse narėse bei Trečiajame vidaus rinkos dokumentų rinkinyje jau nustatytoms regioninėms grupėms. Pirmenybę reikėtų teikti užduočių skyrimui jau sėkmingai veikiančioms institucijoms, o ne naujų struktūrų kūrimui; |
| --- | --- |

19.

atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikėtų išanalizuoti, ar nebūtų geriau kaip švelnesnę priemonę parengti ne tokias išsamias gaires nacionalinėms sprendimus priimančioms institucijoms. Tokiu būdu Komisija valstybėms narėms suteiktų kiek įmanoma didesnę veiksmų laisvę priimant sprendimus dėl konkretaus turimų struktūrų integravimo, sudarant sąlygas ir suteikiant prioritetą jungtims, kai valstybė narė turi išteklių ir gali padidinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Tai taikytina planavimo ir leidimus suteikiančioms institucijoms federalinės sistemos valstybėse narėse bei Trečiajame vidaus rinkos dokumentų rinkinyje jau nustatytoms regioninėms grupėms. Pirmenybę reikėtų teikti užduočių skyrimui jau sėkmingai veikiančioms institucijoms, o ne naujų struktūrų kūrimui;

| 20. | kritiškai vertina griežtai nustatytus administracinių procedūrų terminus. Būtent bendros svarbos projektų atveju pirmenybę būtina teikti kokybei, o ne spartai. Ne tik tiekimo saugumas, bet ir bendro intereso projektų kokybė turės didelės įtakos galutinių vartotojų kainai. Svarbus veiksnys renkantis vietą yra ne tik investuotojų interesai, bet ir kaina vietos MVĮ ir piliečiams; |
| --- | --- |

20.

kritiškai vertina griežtai nustatytus administracinių procedūrų terminus. Būtent bendros svarbos projektų atveju pirmenybę būtina teikti kokybei, o ne spartai. Ne tik tiekimo saugumas, bet ir bendro intereso projektų kokybė turės didelės įtakos galutinių vartotojų kainai. Svarbus veiksnys renkantis vietą yra ne tik investuotojų interesai, bet ir kaina vietos MVĮ ir piliečiams;

| 21. | ragina, planuojant ir įgyvendinant bendro intereso projektus kylančias problemas spręsti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, t. y. taikant subsidiarumo principą, ir atidžiai išanalizuoti visas galimas alternatyvas. Europos projektų koordinatorius turėtų įsikišti tik, kai vietos, regionų, nacionalinės arba daugiašalės institucijos negali laiku pasiekti susitarimo. Praeityje jau buvo atvejų, kai Europos koordinatoriaus įsikišimas padėjo. Europos koordinatoriaus, padedančio išspręsti pavienius sudėtingus atvejus, egzistavimas pats savaime nepažeidžia subsidiarumo principo. Tačiau jam suteikiami įgaliojimai arba, prireikus, įgaliojimai pratęsiami, remiantis Tarybos ir Europos Parlamento bendru sprendimu; |
| --- | --- |

21.

ragina, planuojant ir įgyvendinant bendro intereso projektus kylančias problemas spręsti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, t. y. taikant subsidiarumo principą, ir atidžiai išanalizuoti visas galimas alternatyvas. Europos projektų koordinatorius turėtų įsikišti tik, kai vietos, regionų, nacionalinės arba daugiašalės institucijos negali laiku pasiekti susitarimo. Praeityje jau buvo atvejų, kai Europos koordinatoriaus įsikišimas padėjo. Europos koordinatoriaus, padedančio išspręsti pavienius sudėtingus atvejus, egzistavimas pats savaime nepažeidžia subsidiarumo principo. Tačiau jam suteikiami įgaliojimai arba, prireikus, įgaliojimai pratęsiami, remiantis Tarybos ir Europos Parlamento bendru sprendimu;

| 22. | palankiai vertina nacionalinės leidimus išduodančios institucijos („vieno langelio principas“) įsteigimą. Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė pačioms nuspręsti, kokią leidimų išdavimo tvarką pasirinkti – integruojamą ar koordinuojamą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina nacionalinės leidimus išduodančios institucijos („vieno langelio principas“) įsteigimą. Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė pačioms nuspręsti, kokią leidimų išdavimo tvarką pasirinkti – integruojamą ar koordinuojamą;

| 23. | palankiai vertina reglamento projekte siūlomą tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą dalyvaujant Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ERIBA). Tai pasakytina ir apie siūlomą nacionalinių reguliavimo institucijų įpareigojimą kompensacijų forma taikyti paskatas bendro intereso projektams. Šios paskatos turi būti proporcingos su projektu susijusiai rizikai; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina reglamento projekte siūlomą tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą dalyvaujant Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ERIBA). Tai pasakytina ir apie siūlomą nacionalinių reguliavimo institucijų įpareigojimą kompensacijų forma taikyti paskatas bendro intereso projektams. Šios paskatos turi būti proporcingos su projektu susijusiai rizikai;

| 24. | mano, kad būtina reguliariai peržiūrėti bendro intereso projektų sąrašą ir pritaikyti juos prie besikeičiančių poreikių; |
| --- | --- |

24.

mano, kad būtina reguliariai peržiūrėti bendro intereso projektų sąrašą ir pritaikyti juos prie besikeičiančių poreikių;

C.   
  Priimtinumas

| 25. | aiškiai pabrėžia, kad technines sąlygas, reikalingas įgyvendinti mūsų plataus užmojo energetikos ir klimato politikos tikslus, galima sėkmingai sukurti tik bendradarbiaujant su piliečiais – tai nepavyks veikiant be jų pritarimo. Dėl šios priežasties labai palankiai vertinamas išankstinis piliečių, bendruomenių ir savivaldos institucijų informavimas, įtraukimas ir dalyvavimas; |
| --- | --- |

25.

aiškiai pabrėžia, kad technines sąlygas, reikalingas įgyvendinti mūsų plataus užmojo energetikos ir klimato politikos tikslus, galima sėkmingai sukurti tik bendradarbiaujant su piliečiais – tai nepavyks veikiant be jų pritarimo. Dėl šios priežasties labai palankiai vertinamas išankstinis piliečių, bendruomenių ir savivaldos institucijų informavimas, įtraukimas ir dalyvavimas;

| 26. | pabrėžia, kad pereinant prie energijos, kurią gaminant išmetama mažai anglies dioksido, būtina pertvarkyti tinklų architektūrą. Siekiant naujus elektros gamintojus įtraukti į žemos ir vidutinės įtampos tinklus ir pažangiai juos valdyti beveik nereikia keisti kraštovaizdžio, tačiau naujų Europos aukštos įtampos magistralių kūrimas neatsiejamas nuo naujų linijų statybos. Prioritetas turėtų būti teikiamas jungtims su valstybėmis, kurios gali užtikrinti didesnę elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių. Kadangi šių sistemų statybos išlaidas galiausiai turės padengti elektros energijos vartotojai, nepaprastai svarbu užtikrinti pažangų ir veiksmingą jų techninių sąlygų įgyvendinimą. Tai pasakytina ir apie kuo mažesnį poveikį kraštovaizdžiui. Piliečiai apie tai turi būti kuo anksčiau ir suprantamiau informuojami; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad pereinant prie energijos, kurią gaminant išmetama mažai anglies dioksido, būtina pertvarkyti tinklų architektūrą. Siekiant naujus elektros gamintojus įtraukti į žemos ir vidutinės įtampos tinklus ir pažangiai juos valdyti beveik nereikia keisti kraštovaizdžio, tačiau naujų Europos aukštos įtampos magistralių kūrimas neatsiejamas nuo naujų linijų statybos. Prioritetas turėtų būti teikiamas jungtims su valstybėmis, kurios gali užtikrinti didesnę elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių. Kadangi šių sistemų statybos išlaidas galiausiai turės padengti elektros energijos vartotojai, nepaprastai svarbu užtikrinti pažangų ir veiksmingą jų techninių sąlygų įgyvendinimą. Tai pasakytina ir apie kuo mažesnį poveikį kraštovaizdžiui. Piliečiai apie tai turi būti kuo anksčiau ir suprantamiau informuojami;

| 27. | ragina nacionalines vyriausybes kurti paskatas, kuriomis būtų galima sąžiningai kompensuoti piliečiams, savivaldybėms ir vietos valdžios institucijoms nepageidaujamus padarinius. Savivaldybių, kuriose praeityje buvo įgyvendinami nauji tokios apimties projektai, patirtis rodo, kad siekiant laiku atlikti planavimą ir vykdyti statybas, labai svarbu užtikrinti skaidrumą ir projekto valdytojui turėti nuolatinį atstovą projekto įgyvendinimo vietoje; |
| --- | --- |

27.

ragina nacionalines vyriausybes kurti paskatas, kuriomis būtų galima sąžiningai kompensuoti piliečiams, savivaldybėms ir vietos valdžios institucijoms nepageidaujamus padarinius. Savivaldybių, kuriose praeityje buvo įgyvendinami nauji tokios apimties projektai, patirtis rodo, kad siekiant laiku atlikti planavimą ir vykdyti statybas, labai svarbu užtikrinti skaidrumą ir projekto valdytojui turėti nuolatinį atstovą projekto įgyvendinimo vietoje;

| 28. | pabrėžia, kad vadovas, kurį privaloma parengti, yra labai svarbi pagalbinė priemonė informuojant piliečius apie infrastruktūros ir pažangių tinklų statybos privalumus tiekimo saugumo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio mažinimo ir efektyvaus energijos vartojimo srityse. Tačiau ši informacija neturėtų nuslėpti padarinių. Tik visapusiška ir skaidri informacija padės piliečiams suprasti iniciatyvos mastą ir lengviau susitaikyti su galimu neigiamu poveikiu. Tikslinei piliečių grupei skirtas informacijos srautas turi atitikti konkrečią situaciją; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad vadovas, kurį privaloma parengti, yra labai svarbi pagalbinė priemonė informuojant piliečius apie infrastruktūros ir pažangių tinklų statybos privalumus tiekimo saugumo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio mažinimo ir efektyvaus energijos vartojimo srityse. Tačiau ši informacija neturėtų nuslėpti padarinių. Tik visapusiška ir skaidri informacija padės piliečiams suprasti iniciatyvos mastą ir lengviau susitaikyti su galimu neigiamu poveikiu. Tikslinei piliečių grupei skirtas informacijos srautas turi atitikti konkrečią situaciją;

| 29. | reikalauja, kad ne tik būtų skirta materialinė kompensacija piliečiams, bendruomenėms ir vietos valdžios institucijoms, ypač nukentėjusiems įgyvendinant projektus, bet ir visuomenė informuojama apie taikytas prevencines priemones ir supažindinama su atliktu socialiniu ir ekonominiu bei ekologiniu poveikio vertinimu. Siekdami pritarimo spartesniam ateities tinklų kūrimui neapsieisime be skaidrumo užtikrinimo kampanijos ir teisingos kompensavimo sistemos; |
| --- | --- |

29.

reikalauja, kad ne tik būtų skirta materialinė kompensacija piliečiams, bendruomenėms ir vietos valdžios institucijoms, ypač nukentėjusiems įgyvendinant projektus, bet ir visuomenė informuojama apie taikytas prevencines priemones ir supažindinama su atliktu socialiniu ir ekonominiu bei ekologiniu poveikio vertinimu. Siekdami pritarimo spartesniam ateities tinklų kūrimui neapsieisime be skaidrumo užtikrinimo kampanijos ir teisingos kompensavimo sistemos;

D.   
  Finansavimas

| 30. | pripažįsta, kad Komisijos teigimu, ligšioliniai TEN-E finansavimo instrumentai buvo nepakankamai sėkmingi. Juos turėtų pakeisti Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP). Iš Infrastruktūros reglamente daugiametei finansinei programai numatytų 50 mlrd. eurų septynerių metų laikotarpiui energetikos sričiai skiriama 9,1 mlrd. eurų. Tokiu būdu galima skirti lėšas tyrimams ir finansiniams instrumentams, skirtiems elektros, dujų ir anglies dioksido projektams bei dotacijas elektros ir dujų projektams, kurie turi teigiamą poveikį tiekimo saugumui, solidarumui ir inovacijoms, kurių verslo planuose trūksta komercinio rentabilumo ir kurių atžvilgiu priimtas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų pasiskirstymo. Dotacijomis galima remti ir pažangius tinklus ir matavimo stotis bei anglies dioksido projektus, kurių komercinio rentabilumo negalima įrodyti; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad Komisijos teigimu, ligšioliniai TEN-E finansavimo instrumentai buvo nepakankamai sėkmingi. Juos turėtų pakeisti Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP). Iš Infrastruktūros reglamente daugiametei finansinei programai numatytų 50 mlrd. eurų septynerių metų laikotarpiui energetikos sričiai skiriama 9,1 mlrd. eurų. Tokiu būdu galima skirti lėšas tyrimams ir finansiniams instrumentams, skirtiems elektros, dujų ir anglies dioksido projektams bei dotacijas elektros ir dujų projektams, kurie turi teigiamą poveikį tiekimo saugumui, solidarumui ir inovacijoms, kurių verslo planuose trūksta komercinio rentabilumo ir kurių atžvilgiu priimtas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų pasiskirstymo. Dotacijomis galima remti ir pažangius tinklus ir matavimo stotis bei anglies dioksido projektus, kurių komercinio rentabilumo negalima įrodyti;

| 31. | teigiamai vertina faktą, kad CEF priemonėje daugiau dėmesio skiriama energetikos požiūriu svarbiems, bet komerciškai mažiau patraukliems infrastruktūros projektams. Sėkmingas tokių projektų įgyvendinimas labai prisidėtų prie ES bendrosios rinkos kūrimo ir tiekimo saugumo užtikrinimo; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina faktą, kad CEF priemonėje daugiau dėmesio skiriama energetikos požiūriu svarbiems, bet komerciškai mažiau patraukliems infrastruktūros projektams. Sėkmingas tokių projektų įgyvendinimas labai prisidėtų prie ES bendrosios rinkos kūrimo ir tiekimo saugumo užtikrinimo;

| 32. | mano, jog tai, kad daugelis iš Europos infrastruktūros tinklų priemonėje numatytų 12 prioritetinių infrastruktūros projektų yra susiję su dujotiekio ir naftotiekio vamzdynais, kuriems reikalingos ilgos grąžos investicijos, Europos Komisijos energetikos politika yra neteisinga, nes iki šiol nėra įtikinamo paaiškinimo, kaip suderinti iškastinių energijos šaltiniams skiriamą prioritetą būtų galima suderinti su strategijos „ES 2020“ tikslais ir kitais platesnio užmojo klimato politikos tikslais iki 2030 m. ir 2050 m.; |
| --- | --- |

32.

mano, jog tai, kad daugelis iš Europos infrastruktūros tinklų priemonėje numatytų 12 prioritetinių infrastruktūros projektų yra susiję su dujotiekio ir naftotiekio vamzdynais, kuriems reikalingos ilgos grąžos investicijos, Europos Komisijos energetikos politika yra neteisinga, nes iki šiol nėra įtikinamo paaiškinimo, kaip suderinti iškastinių energijos šaltiniams skiriamą prioritetą būtų galima suderinti su strategijos „ES 2020“ tikslais ir kitais platesnio užmojo klimato politikos tikslais iki 2030 m. ir 2050 m.;

| 33. | pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų būtina ne tik labiau plėtoti didelius perdavimo tinklus, bet ir toliau vystyti pažangiuosius tinklus vietos ir regionų lygiu, kaip buvo raginama ankstesnėse RK nuomonėse (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ir CdR 104/2011 fin). Taikant kompiuterizuotą apkrovos valdymą, kainos galutiniams vartotojams privalo būti susietos su gamybos sąnaudomis ir paklausa siekiant skatinti energiją vartoti efektyviai ir geriau suderinti necentralizuotą energijos gamybą su necentralizuotu energijos vartojimu. Jei energijos apmokestinimas yra viena iš priemonių, kurią valstybės narės gali taikyti klimato kaitos problemoms spręsti atsižvelgdamos į sąlygas, išdėstytas Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, RK mano, kad galimybė taikyti mokesčių diferencijavimo sistemą turi būti numatyta ne tik regionams, bet ir vietos regionų valdžios institucijoms, kurios ES taip pat pripažintos svarbiomis tvaraus vystymosi dalyvėmis. Taip šioms institucijoms - visų pirma valstybių narių, kuriose jos prisideda prie pažangiųjų tinklų plėtojimo siekiant didinti energijos tiekimo saugumą, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą - turėtų būti sudaryta galimybė nustatyti bendrojo energijos suvartojimo diferencijuotus apmokestinimo lygius, kurie skirtųsi nuo nustatytų nacionalinių lygių, su sąlyga, kad bus išlaikytas vienodas požiūris į konkuruojančius energijos šaltinius ir kad šie skirtingi apmokestinimo lygiai netrikdys tinkamai veikti vidaus rinkai ir nekels kliūčių laisvai tarp valstybių narių judėti energetikos produktams; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų būtina ne tik labiau plėtoti didelius perdavimo tinklus, bet ir toliau vystyti pažangiuosius tinklus vietos ir regionų lygiu, kaip buvo raginama ankstesnėse RK nuomonėse (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ir CdR 104/2011 fin). Taikant kompiuterizuotą apkrovos valdymą, kainos galutiniams vartotojams privalo būti susietos su gamybos sąnaudomis ir paklausa siekiant skatinti energiją vartoti efektyviai ir geriau suderinti necentralizuotą energijos gamybą su necentralizuotu energijos vartojimu. Jei energijos apmokestinimas yra viena iš priemonių, kurią valstybės narės gali taikyti klimato kaitos problemoms spręsti atsižvelgdamos į sąlygas, išdėstytas Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, RK mano, kad galimybė taikyti mokesčių diferencijavimo sistemą turi būti numatyta ne tik regionams, bet ir vietos regionų valdžios institucijoms, kurios ES taip pat pripažintos svarbiomis tvaraus vystymosi dalyvėmis. Taip šioms institucijoms - visų pirma valstybių narių, kuriose jos prisideda prie pažangiųjų tinklų plėtojimo siekiant didinti energijos tiekimo saugumą, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą - turėtų būti sudaryta galimybė nustatyti bendrojo energijos suvartojimo diferencijuotus apmokestinimo lygius, kurie skirtųsi nuo nustatytų nacionalinių lygių, su sąlyga, kad bus išlaikytas vienodas požiūris į konkuruojančius energijos šaltinius ir kad šie skirtingi apmokestinimo lygiai netrikdys tinkamai veikti vidaus rinkai ir nekels kliūčių laisvai tarp valstybių narių judėti energetikos produktams;

| 34. | būtino atsinaujinančiosios energijos integravimo į rinką klausimu Komitetui ypač didelį nerimą kelia tai, kad EITP lėšomis negali būti finansuojamos būtent hidroakumuliacinės elektrinės ir kitos technologijos. Dėl galimybės kaupti atsinaujinančiųjų išteklių energiją šioms elektrinėms tenka pagrindinis vaidmuo kompensuojant nepastovius vėjo ir saulės energijos išteklius; |
| --- | --- |

34.

būtino atsinaujinančiosios energijos integravimo į rinką klausimu Komitetui ypač didelį nerimą kelia tai, kad EITP lėšomis negali būti finansuojamos būtent hidroakumuliacinės elektrinės ir kitos technologijos. Dėl galimybės kaupti atsinaujinančiųjų išteklių energiją šioms elektrinėms tenka pagrindinis vaidmuo kompensuojant nepastovius vėjo ir saulės energijos išteklius;

| 35. | apgailestauja, kad Komisija dar tiksliai neapibrėžė naujų finansavimo instrumentų, kuriuos bus galima taikyti nuo 2014 m. Priimant sprendimą dėl šių instrumentų taikymo, būtina įvertinti papildomą jų naudą. Jie turi papildyti iki šiol naudotas įprastas negrąžintinas subsidijas ir sukurti nuoseklią ir bendrą geležinkelio, energijos ir telekomunikacijų tinklo sektoriaus finansavimo sistemą, grindžiamą patirtimi, įgyta taikant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (angl. Risk Sharing Finance Facility), paskolos garantijos priemonę (angl. Loan Guarantee Instrument) ir „Marguerite“ fondu; |
| --- | --- |

35.

apgailestauja, kad Komisija dar tiksliai neapibrėžė naujų finansavimo instrumentų, kuriuos bus galima taikyti nuo 2014 m. Priimant sprendimą dėl šių instrumentų taikymo, būtina įvertinti papildomą jų naudą. Jie turi papildyti iki šiol naudotas įprastas negrąžintinas subsidijas ir sukurti nuoseklią ir bendrą geležinkelio, energijos ir telekomunikacijų tinklo sektoriaus finansavimo sistemą, grindžiamą patirtimi, įgyta taikant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (angl. Risk Sharing Finance Facility), paskolos garantijos priemonę (angl. Loan Guarantee Instrument) ir „Marguerite“ fondu;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad yra numatytos nuosavo kapitalo ir rizikos kapitalo priemonės, taip pat skolos finansinės priemonės. Tai apima garantijas tarpininkams, finansuojantiems gavėjus, kuriems sunku gauti finansavimą, arba pasidalijimą rizika su finansų įstaigomis, siekiant padidinti finansavimo apimtį. Tai apima ir projektų obligacijas; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad yra numatytos nuosavo kapitalo ir rizikos kapitalo priemonės, taip pat skolos finansinės priemonės. Tai apima garantijas tarpininkams, finansuojantiems gavėjus, kuriems sunku gauti finansavimą, arba pasidalijimą rizika su finansų įstaigomis, siekiant padidinti finansavimo apimtį. Tai apima ir projektų obligacijas;

| 37. | poveikio vertinimo klausimu pritaria Komisijos teiginiui, kad siūlomos finansavimo priemonės neiškreips finansų rinkos, nes jos rentabilumo požiūriu yra įgyvendinamos, tačiau kai atskirais atvejais rinkoje negauna pakankamo finansavimo; |
| --- | --- |

37.

poveikio vertinimo klausimu pritaria Komisijos teiginiui, kad siūlomos finansavimo priemonės neiškreips finansų rinkos, nes jos rentabilumo požiūriu yra įgyvendinamos, tačiau kai atskirais atvejais rinkoje negauna pakankamo finansavimo;

| 38. | nurodo, kad tam tikra prasme tai prieštarauja reglamento 15 straipsniui, pagal kurį su finansavimu susijusios problemos nėra kriterijus, kad būtų galima pasinaudoti finansine priemone; |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad tam tikra prasme tai prieštarauja reglamento 15 straipsniui, pagal kurį su finansavimu susijusios problemos nėra kriterijus, kad būtų galima pasinaudoti finansine priemone;

| 39. | iš esmės teigiamai vertina tai, kad taikant EITP planavimo laikotarpiu iki 20 proc. turimo biudžeto galima skirti pasidalijimo rizika ir nuosavo kapitalo priemonėms. Jei tai įgyvendinama kruopščiai, tokiu būdu galima padidinti finansavimo galimybes ir priešingai, nei dotacijų atveju, kartu skatinti įmonės atsakomybę. Tačiau būtina užtikrinti, kad tiek atliekant projektų sąnaudų ir naudos analizę, tiek ir įvertinant komercinį bendro intereso projektų perspektyvumą, būtų taikomi griežti kriterijai; |
| --- | --- |

39.

iš esmės teigiamai vertina tai, kad taikant EITP planavimo laikotarpiu iki 20 proc. turimo biudžeto galima skirti pasidalijimo rizika ir nuosavo kapitalo priemonėms. Jei tai įgyvendinama kruopščiai, tokiu būdu galima padidinti finansavimo galimybes ir priešingai, nei dotacijų atveju, kartu skatinti įmonės atsakomybę. Tačiau būtina užtikrinti, kad tiek atliekant projektų sąnaudų ir naudos analizę, tiek ir įvertinant komercinį bendro intereso projektų perspektyvumą, būtų taikomi griežti kriterijai;

| 40. | mano, kad reikėtų kritiškai įvertinti siūlomų finansavimo priemonių tinkamumą energetikos ir tinklų plėtros projektams; |
| --- | --- |

40.

mano, kad reikėtų kritiškai įvertinti siūlomų finansavimo priemonių tinkamumą energetikos ir tinklų plėtros projektams;

| 41. | pabrėžia būtinybę tinkamumo kriterijus priderinti prie Europos infrastruktūros tinklų priemonės siekiant užtikrinti atokiausių regionų galimybes gauti finansavimą projektams, kuriais siekiama didinti šių teritorijų energetinį nepriklausomumą; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia būtinybę tinkamumo kriterijus priderinti prie Europos infrastruktūros tinklų priemonės siekiant užtikrinti atokiausių regionų galimybes gauti finansavimą projektams, kuriais siekiama didinti šių teritorijų energetinį nepriklausomumą;

E.   
  Projektų obligacijos

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad bandomasis projektų obligacijų iniciatyvos laikotarpis numatytas 2012–2013 m., vadovaujant EIB. Gali būti finansuojami projektai, kurių planavimas pagal TEN-E gaires jau gerokai pasistūmėjęs. Poveikio vertinime Komisija prognozuoja, kad bandomojo laikotarpio metu tinkamu bus įvardytas tik vienas energetikos projektas; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad bandomasis projektų obligacijų iniciatyvos laikotarpis numatytas 2012–2013 m., vadovaujant EIB. Gali būti finansuojami projektai, kurių planavimas pagal TEN-E gaires jau gerokai pasistūmėjęs. Poveikio vertinime Komisija prognozuoja, kad bandomojo laikotarpio metu tinkamu bus įvardytas tik vienas energetikos projektas;

| 43. | pritaria Europos energetikos reguliuotojų tarybai (EERT), kad investicijoms į esamus tinklus naudoti projektų obligacijas galima tik retais atvejais, nes kyla su ribų nustatymu susijusių problemų. Jie galėtų būti naudingi jūrinių jėgainių integravimui ir tarpvalstybinėms jungtims; |
| --- | --- |

43.

pritaria Europos energetikos reguliuotojų tarybai (EERT), kad investicijoms į esamus tinklus naudoti projektų obligacijas galima tik retais atvejais, nes kyla su ribų nustatymu susijusių problemų. Jie galėtų būti naudingi jūrinių jėgainių integravimui ir tarpvalstybinėms jungtims;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad toks projektų finansavimo būdas tinklų operatoriams dar nėra įprastas, todėl gali šiek tiek užtrukti, kol investuotojai pripažins šią naują obligacijų formą. Komisija ir EIB turėtų siekti įgyti potencialių investuotojų pasitikėjimą pasirinkdami projektus, pagrįstus patikimomis sąmatomis. Tikslas turėtų būti pasiekti investicinio lygio reitingą, kad investuoti būtų patrauklu ir stambiems instituciniams investuotojams; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad toks projektų finansavimo būdas tinklų operatoriams dar nėra įprastas, todėl gali šiek tiek užtrukti, kol investuotojai pripažins šią naują obligacijų formą. Komisija ir EIB turėtų siekti įgyti potencialių investuotojų pasitikėjimą pasirinkdami projektus, pagrįstus patikimomis sąmatomis. Tikslas turėtų būti pasiekti investicinio lygio reitingą, kad investuoti būtų patrauklu ir stambiems instituciniams investuotojams;

| 45. | biudžeto lėšų panaudojimo požiūriu, teigiamai vertina tai, kad dotacijas papildys ir finansavimo priemonės. Tačiau svarbu užtikrinti, kad būtų finansuojami tik tie projektai, kurių tikrai reikia ir kuriems, remiantis įrodymais, taip pat trūksta komercinio perspektyvumo. Jokiu būdu negalima „per daug“ finansuoti komerciškai perspektyvių projektų ir taip išstumti privačių investicijų. Antrinį išorės kapitalą turėtų gauti tik projektai, kurių patikima sąmata. Jokiu būdu negalima sukurti dirbtinės rinkos, kurią palaikytų bendras ES finansavimas ir kuriai nuolat reikėtų papildomų lėšų, siekiant išvengti nemokumo. Per bandomąjį laikotarpį reikia reguliariai tikrinti, ar ekonomiškai nebūtų naudingiau ieškoti alternatyvių finansavimo formų. Būtų galima apsvarstyti galimybę vietoj planuojamų obligacijų teikti konsorciumo finansavimą; |
| --- | --- |

45.

biudžeto lėšų panaudojimo požiūriu, teigiamai vertina tai, kad dotacijas papildys ir finansavimo priemonės. Tačiau svarbu užtikrinti, kad būtų finansuojami tik tie projektai, kurių tikrai reikia ir kuriems, remiantis įrodymais, taip pat trūksta komercinio perspektyvumo. Jokiu būdu negalima „per daug“ finansuoti komerciškai perspektyvių projektų ir taip išstumti privačių investicijų. Antrinį išorės kapitalą turėtų gauti tik projektai, kurių patikima sąmata. Jokiu būdu negalima sukurti dirbtinės rinkos, kurią palaikytų bendras ES finansavimas ir kuriai nuolat reikėtų papildomų lėšų, siekiant išvengti nemokumo. Per bandomąjį laikotarpį reikia reguliariai tikrinti, ar ekonomiškai nebūtų naudingiau ieškoti alternatyvių finansavimo formų. Būtų galima apsvarstyti galimybę vietoj planuojamų obligacijų teikti konsorciumo finansavimą;

| 46. | pabrėžia, kad skubiai reikalinga energetikos infrastruktūros plėtra pirmiausia turi išlikti įmonių uždaviniu. ES ir valstybių narių uždavinys yra remti infrastruktūros priemones ir sukurti rinkos dalyviams reikalingas sąlygas. Komisija turėtų stengtis sukonkretinti savo prognozes ir taip sumažinti abejones dėl reikalingų bendrų investicijų apimties; bet kuriuo atveju, atitinkami tinklo tarifai turėtų užtikrinti, kad investuotas kapitalas duoda rinkos reikalavimus atitinkančią grąžą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad skubiai reikalinga energetikos infrastruktūros plėtra pirmiausia turi išlikti įmonių uždaviniu. ES ir valstybių narių uždavinys yra remti infrastruktūros priemones ir sukurti rinkos dalyviams reikalingas sąlygas. Komisija turėtų stengtis sukonkretinti savo prognozes ir taip sumažinti abejones dėl reikalingų bendrų investicijų apimties; bet kuriuo atveju, atitinkami tinklo tarifai turėtų užtikrinti, kad investuotas kapitalas duoda rinkos reikalavimus atitinkančią grąžą;

F.   
  Kitų Europos reglamentų dubliavimas

| 47. | pritaria Komisijos pasiūlymui, taikant sutrumpintą leidimų išdavimo procedūrą, kurią koordinuotų tik nacionalinė institucija, greičiau užbaigti bendro intereso projektus, su sąlyga, kad procedūrose bus deramai atsižvelgta į nacionalines planavimo procedūras. Prioritetiniams projektams bus suteikiamas „prioritetinis statusas“. Pasiūlyme dėl reglamento daugiausia dėmesio skiriama procedūrų ir organizavimo klausimams; |
| --- | --- |

47.

pritaria Komisijos pasiūlymui, taikant sutrumpintą leidimų išdavimo procedūrą, kurią koordinuotų tik nacionalinė institucija, greičiau užbaigti bendro intereso projektus, su sąlyga, kad procedūrose bus deramai atsižvelgta į nacionalines planavimo procedūras. Prioritetiniams projektams bus suteikiamas „prioritetinis statusas“. Pasiūlyme dėl reglamento daugiausia dėmesio skiriama procedūrų ir organizavimo klausimams;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtų logiška, jei esminiai standartai, kurie taikomi bendro intereso projektams, būtų suderinti su šiuo prioritetiniu statusu. Toks, koks dabar parengtas, pasiūlymas dėl reglamento neužtikrina jokio esminio supaprastinimo. Vertinant ES buveinių ir vandens pagrindų direktyvų požiūriu, tikslai turėtų visų pirma atitikti viršesnį viešąjį interesą. Tačiau tai neturėtų pažeisti esminių pirmiau minėtų direktyvų prielaidų. Šiuo požiūriu, pasiūlymas dėl reglamento yra prieštaringas. Komisijos nuomonė pagal Buveinių direktyvos 92/43/EB 6 straipsnio 4 dalį ir toliau reikalinga, nors Komisija turi parengti bendro intereso projektų sąrašą. Tai laikoma nereikalingu dvigubu patikrinimu; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtų logiška, jei esminiai standartai, kurie taikomi bendro intereso projektams, būtų suderinti su šiuo prioritetiniu statusu. Toks, koks dabar parengtas, pasiūlymas dėl reglamento neužtikrina jokio esminio supaprastinimo. Vertinant ES buveinių ir vandens pagrindų direktyvų požiūriu, tikslai turėtų visų pirma atitikti viršesnį viešąjį interesą. Tačiau tai neturėtų pažeisti esminių pirmiau minėtų direktyvų prielaidų. Šiuo požiūriu, pasiūlymas dėl reglamento yra prieštaringas. Komisijos nuomonė pagal Buveinių direktyvos 92/43/EB 6 straipsnio 4 dalį ir toliau reikalinga, nors Komisija turi parengti bendro intereso projektų sąrašą. Tai laikoma nereikalingu dvigubu patikrinimu;

| 49. | pažymi, kad nors nustatoma leidimų išdavimo procedūrų trukmė, tačiau atsakomybė už šių procedūrų sutrumpinimą visų pirma tenka nacionalinėms arba regioninėms leidimus išduodančioms institucijoms, kurios turi orientuotis į prioritetinį projektų statusą, nors ES nustatyti esminiai standartai iš esmės išlieka nepakitę. Europos Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su leidimus išduodančiomis institucijomis, turėtų parengti praktinius pasiūlymus dėl šių kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į praktinius reikalavimus užtikrinant veiksmingas ir skaidrias procedūras, atitikimo. Todėl projekte nurodoma trumpinti procedūras, tačiau šiuo klausimu nesuteikiama jokia reali pagalba. |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad nors nustatoma leidimų išdavimo procedūrų trukmė, tačiau atsakomybė už šių procedūrų sutrumpinimą visų pirma tenka nacionalinėms arba regioninėms leidimus išduodančioms institucijoms, kurios turi orientuotis į prioritetinį projektų statusą, nors ES nustatyti esminiai standartai iš esmės išlieka nepakitę. Europos Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su leidimus išduodančiomis institucijomis, turėtų parengti praktinius pasiūlymus dėl šių kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į praktinius reikalavimus užtikrinant veiksmingas ir skaidrias procedūras, atitikimo. Todėl projekte nurodoma trumpinti procedūras, tačiau šiuo klausimu nesuteikiama jokia reali pagalba.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/143 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/143

---

Regionų komiteto nuomonė. „Horizontas 2020“ (bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa)

2012/C 277/14

REGIONŲ KOMITETAS

išdėsto šias pagrindines mintis:

| — | pasiūlytame Tarybos reglamente ir programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planuose turi būti skiriama daugiau dėmesio ir užtikrinamas didesnis poveikis realaus gyvenimo praktikai, t. y. vietos ir regionų lygmuo turi būti skatinamas aktyviai dalyvauti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

—

pasiūlytame Tarybos reglamente ir programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planuose turi būti skiriama daugiau dėmesio ir užtikrinamas didesnis poveikis realaus gyvenimo praktikai, t. y. vietos ir regionų lygmuo turi būti skatinamas aktyviai dalyvauti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| — | programos „Horizontas 2020“ trijų ramsčių sistema labai padidina Europos mokslinių tyrimų pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

—

programos „Horizontas 2020“ trijų ramsčių sistema labai padidina Europos mokslinių tyrimų pridėtinę vertę;

| — | pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti finansuojami moksliniai tyrimai ir koncepcijų bei metodų, reikalingų regionų ir miestų, mokslo įstaigų ir verslo įmonių tarpusavio bendradarbiavimui inovacijų ir žinių perkėlimo į rinką srityje, kūrimas; |
| --- | --- |

—

pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti finansuojami moksliniai tyrimai ir koncepcijų bei metodų, reikalingų regionų ir miestų, mokslo įstaigų ir verslo įmonių tarpusavio bendradarbiavimui inovacijų ir žinių perkėlimo į rinką srityje, kūrimas;

| — | moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir inovacijoms (MTTVI) regionų ir miestų pagrindinėje politinėje darbotvarkėje turėtų būti skiriama svarbi vieta. Pagal programą „Horizontas 2020“ ir sanglaudos politiką skiriamomis lėšomis turėtų būti finansuojamas koncepcijų, priemonių ir būtinų sąlygų kūrimas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų aktyviai skatinti diegti inovacijas, rizikuoti ir investuoti į praktinį mokslinių tyrimų ir inovacijų taikymą siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į regionų ypatumus; |
| --- | --- |

—

moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir inovacijoms (MTTVI) regionų ir miestų pagrindinėje politinėje darbotvarkėje turėtų būti skiriama svarbi vieta. Pagal programą „Horizontas 2020“ ir sanglaudos politiką skiriamomis lėšomis turėtų būti finansuojamas koncepcijų, priemonių ir būtinų sąlygų kūrimas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų aktyviai skatinti diegti inovacijas, rizikuoti ir investuoti į praktinį mokslinių tyrimų ir inovacijų taikymą siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į regionų ypatumus;

| — | RK siūlo, kad vienas iš strateginių programos „Horizontas 2020“ tikslų būtų Europos atvirų inovacijų kultūros sukūrimas pasinaudojant tam skirtomis programomis ir kitomis priemonėmis. Inovacijų sistemos, didelio poveikio technologijos, viešieji pirkimai ir mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti itin tobulinami; |
| --- | --- |

—

RK siūlo, kad vienas iš strateginių programos „Horizontas 2020“ tikslų būtų Europos atvirų inovacijų kultūros sukūrimas pasinaudojant tam skirtomis programomis ir kitomis priemonėmis. Inovacijų sistemos, didelio poveikio technologijos, viešieji pirkimai ir mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti itin tobulinami;

| — | bendrosios programos atnaujinimas reiškia programos praktikos supaprastinimą ir ES finansuojamų MTTVI projektų poveikio didinimą; |
| --- | --- |

—

bendrosios programos atnaujinimas reiškia programos praktikos supaprastinimą ir ES finansuojamų MTTVI projektų poveikio didinimą;

| — | norint pasiekti nustatytus tikslus, reikia keisti ir mąstyseną. RK ragina regionus pradėti kurti europinius konsorciumus, apimančius įvairius gebėjimus, kad būtų kuriamos pažangios socialinės inovacijos, kurios būtų naudojamos Europos mastu; |
| --- | --- |

—

norint pasiekti nustatytus tikslus, reikia keisti ir mąstyseną. RK ragina regionus pradėti kurti europinius konsorciumus, apimančius įvairius gebėjimus, kad būtų kuriamos pažangios socialinės inovacijos, kurios būtų naudojamos Europos mastu;

| — | Europos inovacijos ir technologijos institutas (angl. EIT) gali duoti ypatingos pridėtinės vertės ir regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Europos inovacijos ir technologijos institutas (angl. EIT) gali duoti ypatingos pridėtinės vertės ir regionų lygmeniu.

| Pranešėjas | Markku MARKKULA (FI / ELP), Espu miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)
  COM(2011) 809 final |

Pranešėjas

Markku MARKKULA (FI / ELP), Espu miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)

COM(2011) 809 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Pagrindinė mintis Nr. 1

Pasiūlytame Tarybos reglamente ir programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planuose turi būti skiriama daugiau dėmesio ir užtikrinamas didesnis poveikis realaus gyvenimo praktikai, t. y. vietos ir regionų lygmuo turi būti skatinamas aktyviai dalyvauti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų

| 1. | Komisijos pasiūlymai – puikus atskaitos taškas apibrėžiant ES mokslinių tyrimų, taikomąją ir inovacijų (MTTVI) veiklą kitam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui. Visi regionai ir regionų lygmeniu veikiantys subjektai gali ir turėtų veiksmingai taikyti žinias. Todėl labai svarbu visoje Europoje skleisti ir toliau tobulinti MTTVI rezultatus. |
| --- | --- |

1.

Komisijos pasiūlymai – puikus atskaitos taškas apibrėžiant ES mokslinių tyrimų, taikomąją ir inovacijų (MTTVI) veiklą kitam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui. Visi regionai ir regionų lygmeniu veikiantys subjektai gali ir turėtų veiksmingai taikyti žinias. Todėl labai svarbu visoje Europoje skleisti ir toliau tobulinti MTTVI rezultatus.

| 2. | Norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, svarbu, kad ES sanglaudos politika prisidėtų prie gebėjimų bazės stiprinimo ir inovacijų diegimo vietos lygmeniu, taip pat prie reikalingų priemonių kūrimo ir bendradarbiavimo, skatinančių Europos regionų tarpusavio bendradarbiavimą. Šios priemonės ir bendradarbiavimas taip pat reikalingi pritaikant programos „Horizontas 2020“ rezultatus regionų ir vietos lygmeniu. Pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojami visi regionų moksliniai tyrimai turėtų turėti „pasaulinio kompetentingumo“ aspektą, paremtą pažangios specializacijos principais. Be to, veiklos programose ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir pažangios specializacijos strategijose taip pat turėtų būti tinkamai atspindėtas glaudesnis programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų ryšys. |
| --- | --- |

2.

Norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, svarbu, kad ES sanglaudos politika prisidėtų prie gebėjimų bazės stiprinimo ir inovacijų diegimo vietos lygmeniu, taip pat prie reikalingų priemonių kūrimo ir bendradarbiavimo, skatinančių Europos regionų tarpusavio bendradarbiavimą. Šios priemonės ir bendradarbiavimas taip pat reikalingi pritaikant programos „Horizontas 2020“ rezultatus regionų ir vietos lygmeniu. Pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojami visi regionų moksliniai tyrimai turėtų turėti „pasaulinio kompetentingumo“ aspektą, paremtą pažangios specializacijos principais. Be to, veiklos programose ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir pažangios specializacijos strategijose taip pat turėtų būti tinkamai atspindėtas glaudesnis programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų ryšys.

| 3. | Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Programos „Horizontas 2020“ priemones ketinama taikyti ten, kur įgyvendinamos ES lygmeniu jos padėtų sukurti kuo didesnę pridėtinę vertę ir turėtų kuo didesnį poveikį. Jomis galima sustiprinti bendrus mokslinių tyrimų ir inovacijų principus, užtikrinti valstybių narių paramą mokslinių tyrimų veiklai ir išvengti dubliavimosi. Ypač svarbu tai, kad programa „Horizontas 2020“ gali padėti pasiekti kritinę masę pagrindiniuose sektoriuose, prisiimti didelę riziką ir vykdyti ilgalaikę MTTVI veiklą, nes ji leidžia paskirstyti riziką ir pasiekti tokį veiklos mastą ir masto ekonomiją, kokios kitaip pasiekti neįmanoma. |
| --- | --- |

3.

Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Programos „Horizontas 2020“ priemones ketinama taikyti ten, kur įgyvendinamos ES lygmeniu jos padėtų sukurti kuo didesnę pridėtinę vertę ir turėtų kuo didesnį poveikį. Jomis galima sustiprinti bendrus mokslinių tyrimų ir inovacijų principus, užtikrinti valstybių narių paramą mokslinių tyrimų veiklai ir išvengti dubliavimosi. Ypač svarbu tai, kad programa „Horizontas 2020“ gali padėti pasiekti kritinę masę pagrindiniuose sektoriuose, prisiimti didelę riziką ir vykdyti ilgalaikę MTTVI veiklą, nes ji leidžia paskirstyti riziką ir pasiekti tokį veiklos mastą ir masto ekonomiją, kokios kitaip pasiekti neįmanoma.

REGIONŲ KOMITETAS

| 4. | pabrėžia programos „Horizontas 2020“ svarbą. Numatytas 80 mlrd. EUR finansavimas yra visiškai pagrįstas ir užtikrina būtiną minimumą atsižvelgiant į programos reikšmę įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užtikrinant jos veikimą. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Europa turi atsigauti po finansų krizės ir, atlikdama savo vaidmenį pasaulyje, susikurti tvirtą pagrindą įgyvendinti pasirinktus prioritetus, programoje „Horizontas 2020“ turi būti numatytos priemonės, sutelktos į realaus gyvenimo praktikos pokyčius ir garantuojančios greitesnį rezultatą visuomenei – naujas darbo vietas, pažangų augimą ir didesnę gerovę tiek artimoje, tiek tolimoje ateityje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia programos „Horizontas 2020“ svarbą. Numatytas 80 mlrd. EUR finansavimas yra visiškai pagrįstas ir užtikrina būtiną minimumą atsižvelgiant į programos reikšmę įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užtikrinant jos veikimą. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Europa turi atsigauti po finansų krizės ir, atlikdama savo vaidmenį pasaulyje, susikurti tvirtą pagrindą įgyvendinti pasirinktus prioritetus, programoje „Horizontas 2020“ turi būti numatytos priemonės, sutelktos į realaus gyvenimo praktikos pokyčius ir garantuojančios greitesnį rezultatą visuomenei – naujas darbo vietas, pažangų augimą ir didesnę gerovę tiek artimoje, tiek tolimoje ateityje;

| 5. | palankiai vertina programos „Horizontas 2020“ tikslą vykdant mokslinius tyrimus sukurti daugiau inovacijų atsižvelgiant į inovacijų potencialą. Todėl labai svarbu, kad dar prieš prasidedant naujosios programos įgyvendinimo laikotarpiui regionų lygmens politikai ir vietos universitetai bei mokslinių tyrimų institutai pradėtų aktyviai kurti bendras regionines inovacijų strategijas ir jų įgyvendinimo programas, strategiškai pagrįstas pažangia specializacija ir bendrai finansuojamas iš įvairių šaltinių, taip pat savivaldybių biudžetų, privačių rėmėjų lėšų ir įvairių ES finansinių priemonių. Šiuo požiūriu svarbu užtikrinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir nacionalinių bei regioninių strategijų tarpusavio koordinavimą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina programos „Horizontas 2020“ tikslą vykdant mokslinius tyrimus sukurti daugiau inovacijų atsižvelgiant į inovacijų potencialą. Todėl labai svarbu, kad dar prieš prasidedant naujosios programos įgyvendinimo laikotarpiui regionų lygmens politikai ir vietos universitetai bei mokslinių tyrimų institutai pradėtų aktyviai kurti bendras regionines inovacijų strategijas ir jų įgyvendinimo programas, strategiškai pagrįstas pažangia specializacija ir bendrai finansuojamas iš įvairių šaltinių, taip pat savivaldybių biudžetų, privačių rėmėjų lėšų ir įvairių ES finansinių priemonių. Šiuo požiūriu svarbu užtikrinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir nacionalinių bei regioninių strategijų tarpusavio koordinavimą;

| 6. | ragina vertinti programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planus (turinį, finansavimo objektus, priemones) pagal jų poveikį, ypač jų skatinamąją įtaką visoje Europoje vykdomai MTTVI veiklai. Pinigine prasme „Horizontas 2020“ yra plati programa (2014–2020 m. laikotarpiu jai numatyta 80 mlrd. EUR). Vis dėlto Marie Curie veiksmams skirtas biudžetas, 2013 m. siekęs 1 mlrd. EUR, yra sumažintas ir 2014 m. sudarys vos 0,7 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į šios programos naudą, šiems veiksmams skiriamas finansavimas turėtų labiau prilygti Europos mokslinių tyrimų tarybai skiriamam finansavimui. Be to, turint omenyje tai, kad programa „Horizontas 2020“ sudaro tik kelis procentus visos Europos MTTVI veiklos, sprendimai turėtų būti priimami dėl visos Europos MTTVI sistemos, o programai „Horizontas 2020“ numatytos lėšos panaudojamos pagal griežtai nustatytus prioritetus; |
| --- | --- |

6.

ragina vertinti programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planus (turinį, finansavimo objektus, priemones) pagal jų poveikį, ypač jų skatinamąją įtaką visoje Europoje vykdomai MTTVI veiklai. Pinigine prasme „Horizontas 2020“ yra plati programa (2014–2020 m. laikotarpiu jai numatyta 80 mlrd. EUR). Vis dėlto Marie Curie veiksmams skirtas biudžetas, 2013 m. siekęs 1 mlrd. EUR, yra sumažintas ir 2014 m. sudarys vos 0,7 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į šios programos naudą, šiems veiksmams skiriamas finansavimas turėtų labiau prilygti Europos mokslinių tyrimų tarybai skiriamam finansavimui. Be to, turint omenyje tai, kad programa „Horizontas 2020“ sudaro tik kelis procentus visos Europos MTTVI veiklos, sprendimai turėtų būti priimami dėl visos Europos MTTVI sistemos, o programai „Horizontas 2020“ numatytos lėšos panaudojamos pagal griežtai nustatytus prioritetus;

| 7. | pakartoja (1), kad visiems valstybių narių valdžios lygmenims – vietos, regionų ir centriniam – reikia padaryti drąsius praktinius žingsnius suteikiant daugiau atsakomybės ir įtraukiant visus kitus suinteresuotuosius subjektus. Nacionalinėse reformų programose turi būti pripažintas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo rengiant ir įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Be to, vadovaujantis tokiu požiūriu, visi pagrindiniai dalyviai turi jausti bendrą atsakomybę ir įgyvendinant teritorinius paktus orientuotis į regioninę MTTVI veiklą; |
| --- | --- |

7.

pakartoja (1), kad visiems valstybių narių valdžios lygmenims – vietos, regionų ir centriniam – reikia padaryti drąsius praktinius žingsnius suteikiant daugiau atsakomybės ir įtraukiant visus kitus suinteresuotuosius subjektus. Nacionalinėse reformų programose turi būti pripažintas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo rengiant ir įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. Be to, vadovaujantis tokiu požiūriu, visi pagrindiniai dalyviai turi jausti bendrą atsakomybę ir įgyvendinant teritorinius paktus orientuotis į regioninę MTTVI veiklą;

| 8. | ragina miestus ir regionus atlikti lemiamą vaidmenį kuriant naujoviškus bendrus projektus – viešojo ir privataus sektorių bei žmonių partnerystes, kuriuose didesnis vaidmuo suteikiamas naudotojams, atviroms inovacijoms ir pažangių žinių panaudojimui siekiant sustiprinti MTTVI veiklą, būtiną norint sukurti novatoriškus visuomenės uždavinių sprendimo būdus. Kadangi, kaip nurodyta programoje „Horizontas 2020“, Europai nustatytas tikslas tapti pasauline lydere sprendžiant didžiausius visuomenės uždavinius, MTTVI veikla savo pobūdžiu turi būti daugiadisciplininė, apimanti daugelį sektorių, daugiamatė ir daugiakultūrinė, o tam reikia aktyvaus ir realaus dalyvavimo. Laboratorijos jau nebėra tik tradicinės universitetų infrastruktūros dalis, bet sudaro ištisas regionines inovacijų ekosistemas, naudojamas įvairių pagal naudotojų poreikius sukurtų inovacijų – naujų produktų, procesų, struktūrų ir sistemų, kurias prireikus galima keisti ir plėsti, – prototipams operatyviai išbandyti. Be aktyvaus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo jų nebūtų galima įkurti ir išlaikyti; |
| --- | --- |

8.

ragina miestus ir regionus atlikti lemiamą vaidmenį kuriant naujoviškus bendrus projektus – viešojo ir privataus sektorių bei žmonių partnerystes, kuriuose didesnis vaidmuo suteikiamas naudotojams, atviroms inovacijoms ir pažangių žinių panaudojimui siekiant sustiprinti MTTVI veiklą, būtiną norint sukurti novatoriškus visuomenės uždavinių sprendimo būdus. Kadangi, kaip nurodyta programoje „Horizontas 2020“, Europai nustatytas tikslas tapti pasauline lydere sprendžiant didžiausius visuomenės uždavinius, MTTVI veikla savo pobūdžiu turi būti daugiadisciplininė, apimanti daugelį sektorių, daugiamatė ir daugiakultūrinė, o tam reikia aktyvaus ir realaus dalyvavimo. Laboratorijos jau nebėra tik tradicinės universitetų infrastruktūros dalis, bet sudaro ištisas regionines inovacijų ekosistemas, naudojamas įvairių pagal naudotojų poreikius sukurtų inovacijų – naujų produktų, procesų, struktūrų ir sistemų, kurias prireikus galima keisti ir plėsti, – prototipams operatyviai išbandyti. Be aktyvaus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo jų nebūtų galima įkurti ir išlaikyti;

| 9. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti regioninės ir mokslinių tyrimų politikos sinergiją, svarbu programoje „Horizontas 2020“ numatyti regioninį aspektą. Todėl Komitetas prašo palikti galioti programos „Horizontas 2020“ priemones ir programas, pavyzdžiui, „Žinių regionų“ iniciatyvą ir „gyvąsias“ laboratorijas. Šios programos, kurioms būdingas stiprus regioninis aspektas, regioninis dalyvavimas ir regioninis poveikis, stiprina regionų inovacijų diegimo potencialą ir neapsiriboja paprastu „dalijimusi žiniomis“; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti regioninės ir mokslinių tyrimų politikos sinergiją, svarbu programoje „Horizontas 2020“ numatyti regioninį aspektą. Todėl Komitetas prašo palikti galioti programos „Horizontas 2020“ priemones ir programas, pavyzdžiui, „Žinių regionų“ iniciatyvą ir „gyvąsias“ laboratorijas. Šios programos, kurioms būdingas stiprus regioninis aspektas, regioninis dalyvavimas ir regioninis poveikis, stiprina regionų inovacijų diegimo potencialą ir neapsiriboja paprastu „dalijimusi žiniomis“;

| 10. | ragina nenutraukti „Žinių regionų“ iniciatyvos, net ir motyvuojant tuo, kad panaši veikla organizuojama ir didele dalimi finansuojama iš sanglaudos politikos fondų. Atvirkščiai, „Žinių regionų“ iniciatyvą reikėtų panaudoti kaip priemonę plėtoti regionų kompetenciją, todėl reikėtų didinti jos mastą. „Žinių regionai“ gali būti labai svarbi priemonė paskatinti regionus ir padėti jiems pereiti prie pažangios specializacijos ir sudaryti sąlygas tvirtesniam europiniam bendradarbiavimui ir lyginamajam mokymuisi vieniems iš kitų. Lyginamasis mokymasis vieniems iš kitų – tai procesas, kurio metu per lyginamąją analizę ir mokymąsi vieniems iš kitų kartu kuriami sisteminiai pokyčiai; |
| --- | --- |

10.

ragina nenutraukti „Žinių regionų“ iniciatyvos, net ir motyvuojant tuo, kad panaši veikla organizuojama ir didele dalimi finansuojama iš sanglaudos politikos fondų. Atvirkščiai, „Žinių regionų“ iniciatyvą reikėtų panaudoti kaip priemonę plėtoti regionų kompetenciją, todėl reikėtų didinti jos mastą. „Žinių regionai“ gali būti labai svarbi priemonė paskatinti regionus ir padėti jiems pereiti prie pažangios specializacijos ir sudaryti sąlygas tvirtesniam europiniam bendradarbiavimui ir lyginamajam mokymuisi vieniems iš kitų. Lyginamasis mokymasis vieniems iš kitų – tai procesas, kurio metu per lyginamąją analizę ir mokymąsi vieniems iš kitų kartu kuriami sisteminiai pokyčiai;

| 11. | siūlo „Žinių regionams“ prisiimti ypatingą vaidmenį finansuojant regionų veiklos integravimo į įvairias pavyzdines iniciatyvas galimybių tyrimus, kad būtų užtikrintas vaisingas europinis bendradarbiavimas. Tad vienas iš „Žinių regionų“ tikslų turėtų būti moksliniais tyrimais pagrįstų regioninių ekosistemų konkurencingumo didinimas skaitmeninės darbotvarkės ir tausiai išteklius naudojančių technologijų srityse Europoje ir visame pasaulyje, tokiu būdu atveriant naujų verslo galimybių šiame procese dalyvaujančioms MVĮ, kurios atlieka esminį vaidmenį panaudojant inovacijas komerciniais tikslais ir jas įgyvendinant; |
| --- | --- |

11.

siūlo „Žinių regionams“ prisiimti ypatingą vaidmenį finansuojant regionų veiklos integravimo į įvairias pavyzdines iniciatyvas galimybių tyrimus, kad būtų užtikrintas vaisingas europinis bendradarbiavimas. Tad vienas iš „Žinių regionų“ tikslų turėtų būti moksliniais tyrimais pagrįstų regioninių ekosistemų konkurencingumo didinimas skaitmeninės darbotvarkės ir tausiai išteklius naudojančių technologijų srityse Europoje ir visame pasaulyje, tokiu būdu atveriant naujų verslo galimybių šiame procese dalyvaujančioms MVĮ, kurios atlieka esminį vaidmenį panaudojant inovacijas komerciniais tikslais ir jas įgyvendinant;

| 12. | reiškia susirūpinimą, kad nei pasiūlytoje 2014–2020 m. Europos Sąjungos daugiametėje finansinėje programoje, nei programoje „Horizontas 2020“ neminima programos „Pažangi energetika Europai“ ateitis. Šiuo programavimo laikotarpiu ji buvo itin svarbi inovacijoms vietos valdymo, finansų inžinerijos, vietos subjektų ir piliečių pritraukimo, ilgalaikės vizijos ir tinklaveikos srityse ir suteikė galimybę pradėti įgyvendinti įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, Merų paktą. Todėl ragina numatyti atskirą biudžeto išlaidų kategoriją programos „Horizontas 2020“ netechnologiniams sprendimams finansuoti siekiant remti programą „Pažangi energetika Europai“. |
| --- | --- |

12.

reiškia susirūpinimą, kad nei pasiūlytoje 2014–2020 m. Europos Sąjungos daugiametėje finansinėje programoje, nei programoje „Horizontas 2020“ neminima programos „Pažangi energetika Europai“ ateitis. Šiuo programavimo laikotarpiu ji buvo itin svarbi inovacijoms vietos valdymo, finansų inžinerijos, vietos subjektų ir piliečių pritraukimo, ilgalaikės vizijos ir tinklaveikos srityse ir suteikė galimybę pradėti įgyvendinti įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, Merų paktą. Todėl ragina numatyti atskirą biudžeto išlaidų kategoriją programos „Horizontas 2020“ netechnologiniams sprendimams finansuoti siekiant remti programą „Pažangi energetika Europai“.

Pagrindinė mintis Nr. 2

Programos „Horizontas 2020“ trijų ramsčių sistema labai padidina Europos mokslinių tyrimų pridėtinę vertę

| 13. | Norint padidinti Europos MTTVI veiklos poveikį regionams, būtina spręsti įvairius klausimus:






  a) | didinti visuomenės informuotumą apie inovacijas ir MTTVI poveikį bei plėtrą, |
| --- | --- | --- |

13.

Norint padidinti Europos MTTVI veiklos poveikį regionams, būtina spręsti įvairius klausimus:

a)

didinti visuomenės informuotumą apie inovacijas ir MTTVI poveikį bei plėtrą,

| b) | sukurti vertės matų sistemą, padėsiančią vertinti ir stiprinti regionų bendradarbiavimą sprendžiant svarbiausius visuomenės uždavinius ir kurti bei valdyti bendras atvirų inovacijų platformas ir viešojo ir privataus sektorių bei žmonių partnerystes, |
| --- | --- |

b)

sukurti vertės matų sistemą, padėsiančią vertinti ir stiprinti regionų bendradarbiavimą sprendžiant svarbiausius visuomenės uždavinius ir kurti bei valdyti bendras atvirų inovacijų platformas ir viešojo ir privataus sektorių bei žmonių partnerystes,

| c) | skatinti mokslininkų ir visuomenės dialogą ir per jį gilinti inovacijų ir įžvalgumo sisteminio pobūdžio supratimą. |
| --- | --- |

c)

skatinti mokslininkų ir visuomenės dialogą ir per jį gilinti inovacijų ir įžvalgumo sisteminio pobūdžio supratimą.

REGIONŲ KOMITETAS

| 14. | pabrėžia, kad svarbiausi klausimai, susiję su visos Europos regionų MTTVI, yra šie:






  a) | nustatyti MTTVI vaidmenį atnaujinant tradicinius viešojo sektoriaus procesus, įskaitant sprendimų priėmimą, |
| --- | --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbiausi klausimai, susiję su visos Europos regionų MTTVI, yra šie:

a)

nustatyti MTTVI vaidmenį atnaujinant tradicinius viešojo sektoriaus procesus, įskaitant sprendimų priėmimą,

| b) | padidinti ES pavyzdinių iniciatyvų rezultatų aktualumą ir pritaikomumą; tuo remiantis paspartinti tokios veiklos įgyvendinimą, |
| --- | --- |

b)

padidinti ES pavyzdinių iniciatyvų rezultatų aktualumą ir pritaikomumą; tuo remiantis paspartinti tokios veiklos įgyvendinimą,

| c) | panaudoti esamas mokslinių tyrimų ir inovacijų žinias plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais bei kitomis aktualiomis žiniomis; |
| --- | --- |

c)

panaudoti esamas mokslinių tyrimų ir inovacijų žinias plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais bei kitomis aktualiomis žiniomis;

| 15. | pabrėžia, kad trijų ramsčių programa „Horizontas 2020“ sudaro galimybes siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų. Turint omenyje, kad programa „Horizontas 2020“ orientuota į ES lygmens MTTVI veiklą, kuri turėtų būti valstybių narių ir regionų MTTVI katalizatorius, tobulinant programos „Horizontas 2020“ nuostatas ir praktiką reikėtų atsižvelgti į šias rekomendacijas:






  a) | vertinimo ir finansavimo kriterijai turėtų būti orientuoti į pasaulinę kompetenciją; visa veikla vykdoma pasiremiant moksline patirtimi. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad kiekvienam ramsčiui reikia parengti atskirus kompetencijos kriterijus: pirmam ramsčiui tai būtų mokslinė kompetencija, antram – pramonės inovacijų ir verslo atsinaujinimo kompetencija ir trečiam – visuomenės inovacijų kompetencija ir poveikis; |
| --- | --- | --- |

15.

pabrėžia, kad trijų ramsčių programa „Horizontas 2020“ sudaro galimybes siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų. Turint omenyje, kad programa „Horizontas 2020“ orientuota į ES lygmens MTTVI veiklą, kuri turėtų būti valstybių narių ir regionų MTTVI katalizatorius, tobulinant programos „Horizontas 2020“ nuostatas ir praktiką reikėtų atsižvelgti į šias rekomendacijas:

a)

vertinimo ir finansavimo kriterijai turėtų būti orientuoti į pasaulinę kompetenciją; visa veikla vykdoma pasiremiant moksline patirtimi. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad kiekvienam ramsčiui reikia parengti atskirus kompetencijos kriterijus: pirmam ramsčiui tai būtų mokslinė kompetencija, antram – pramonės inovacijų ir verslo atsinaujinimo kompetencija ir trečiam – visuomenės inovacijų kompetencija ir poveikis;

| b) | pagal prioritetinį ramstį „Pažangus mokslas“ vis daugiau dėmesio reikėtų skirti ateities ir besiformuojančių technologijų reikšmei ir daugiadisciplininiam pobūdžiui. Poveikio vertinimo kriterijai, be mokslinių straipsnių ir patentų, turėtų apimti ir kitokio pobūdžio žinių srautus tarp įvairių dalyvių: nuo žinių kūrėjų ir naudotojų iki galutinių naudos gavėjų; |
| --- | --- |

b)

pagal prioritetinį ramstį „Pažangus mokslas“ vis daugiau dėmesio reikėtų skirti ateities ir besiformuojančių technologijų reikšmei ir daugiadisciplininiam pobūdžiui. Poveikio vertinimo kriterijai, be mokslinių straipsnių ir patentų, turėtų apimti ir kitokio pobūdžio žinių srautus tarp įvairių dalyvių: nuo žinių kūrėjų ir naudotojų iki galutinių naudos gavėjų;

| c) | pagal ramstį „Pramonės pirmavimas“ daugiausiai dėmesio turi būti skiriama įvairias technologijas sujungiantiems MTTVI siekiant padidinti Europos įmonių, visų pirma MVĮ, augimo potencialą. MVĮ reikėtų skatinti dalyvauti viešuosiuose ir privačiuosiuose konsorciumuose. Sudėtingiems pramonėms procesams reikia vis intensyvesnių MTTVI, o tam būtinas aktyvesnis MVĮ dalyvavimas. Technologijos turėtų būti vertinamos kaip spartaus vystymosi, net ir radikalių pokyčių, variklis, todėl labiausiai turėtų būti akcentuojamas skaitmeninimo, žmonių elgsenos ir rinkos dinamiškumo integravimas; |
| --- | --- |

c)

pagal ramstį „Pramonės pirmavimas“ daugiausiai dėmesio turi būti skiriama įvairias technologijas sujungiantiems MTTVI siekiant padidinti Europos įmonių, visų pirma MVĮ, augimo potencialą. MVĮ reikėtų skatinti dalyvauti viešuosiuose ir privačiuosiuose konsorciumuose. Sudėtingiems pramonėms procesams reikia vis intensyvesnių MTTVI, o tam būtinas aktyvesnis MVĮ dalyvavimas. Technologijos turėtų būti vertinamos kaip spartaus vystymosi, net ir radikalių pokyčių, variklis, todėl labiausiai turėtų būti akcentuojamas skaitmeninimo, žmonių elgsenos ir rinkos dinamiškumo integravimas;

| d) | ramsčio „Visuomenės uždaviniai“ dėmesio centras – geriausios Europoje sukauptos patirties pritaikymas vykdant didelio masto bendros kūrybos projektus, taip sudarant galimybes Europai diegti didelius sistemos lygmens struktūras atnaujinančius pokyčius išeinant už tradicinių ribų. Į vieną discipliną orientuoti moksliniai tyrimai nesuteikia pakankamai žinių, kad būtų galima išspręsti didelius visuomenės iššūkius. Dėmesį reikėtų nukreipti į daugiadisciplininę MTTVI veiklą, kurią vykdant būtų kuriamos minėtiems sistemos lygmens struktūras atnaujinantiems pokyčiams reikalingos koncepcijos ir komponentai. Moksliniai tyrimai turėtų būti pagrįsti eksperimentavimu ir bandymais. Geras pavyzdys – plati iniciatyvos „Pažangieji miestai“ veiklos sritis. Labai svarbi viso to dalis – galimybė keisti rezultatus atsižvelgiant į įvairias sąlygas Europoje; |
| --- | --- |

d)

ramsčio „Visuomenės uždaviniai“ dėmesio centras – geriausios Europoje sukauptos patirties pritaikymas vykdant didelio masto bendros kūrybos projektus, taip sudarant galimybes Europai diegti didelius sistemos lygmens struktūras atnaujinančius pokyčius išeinant už tradicinių ribų. Į vieną discipliną orientuoti moksliniai tyrimai nesuteikia pakankamai žinių, kad būtų galima išspręsti didelius visuomenės iššūkius. Dėmesį reikėtų nukreipti į daugiadisciplininę MTTVI veiklą, kurią vykdant būtų kuriamos minėtiems sistemos lygmens struktūras atnaujinantiems pokyčiams reikalingos koncepcijos ir komponentai. Moksliniai tyrimai turėtų būti pagrįsti eksperimentavimu ir bandymais. Geras pavyzdys – plati iniciatyvos „Pažangieji miestai“ veiklos sritis. Labai svarbi viso to dalis – galimybė keisti rezultatus atsižvelgiant į įvairias sąlygas Europoje;

| e) | pasaulinio lygio rezultatų reikia ir trumpuoju laikotarpiu, ypač pagal ramstį „Visuomenės uždaviniai“, pagal kurį turėtų būti atnaujinta šiuo metu pernelyg nelanksti bendroji politika, kuri, be to, yra labai atitrūkusi nuo realiame pasaulyje vyraujančios praktikos. Skirtingoms programoms taikomos skirtingos finansavimo schemos atsižvelgiant į jų tikslus. Vienas galimų sprendimų – daugiaetapio finansavimo politika, pagal kurią deramas finansavimas būtų skiriamas kiekvienam etapui atskirai, o rezultatai būtų vertinami pagal kriterijus, kuriais būtų akcentuojama puiki kokybė. Į kitą lygį patektų tik tie projektai, kurie tenkina kokybės kriterijus. Lygiai būtų išskiriami pagal šiuos projektų etapus: 1) įgyvendinimo galimybių įvertinimas, 2) eksperimentavimas, 3) bendras žinių kūrimas ir 4) pateikimas rinkai bei išplėtimas. Pirmuoju etapu pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sprendimų paieškai per plačią ir atvirą tarpusavio sąveiką. Antruoju etapu būtų išbandomos įvairios alternatyvos ir parengiama sistemos koncepcija. Trečiuoju etapu geriausi mokslininkai ištobulintų reikalaujamus komponentus. Ketvirtuoju etapu būtų atliekami keli lygiagretūs taikomojo pobūdžio ir naujoves kitose srityse paskatinantys eksperimentai, kuriais būtų padidintas projekto poveikis visuomenei; |
| --- | --- |

e)

pasaulinio lygio rezultatų reikia ir trumpuoju laikotarpiu, ypač pagal ramstį „Visuomenės uždaviniai“, pagal kurį turėtų būti atnaujinta šiuo metu pernelyg nelanksti bendroji politika, kuri, be to, yra labai atitrūkusi nuo realiame pasaulyje vyraujančios praktikos. Skirtingoms programoms taikomos skirtingos finansavimo schemos atsižvelgiant į jų tikslus. Vienas galimų sprendimų – daugiaetapio finansavimo politika, pagal kurią deramas finansavimas būtų skiriamas kiekvienam etapui atskirai, o rezultatai būtų vertinami pagal kriterijus, kuriais būtų akcentuojama puiki kokybė. Į kitą lygį patektų tik tie projektai, kurie tenkina kokybės kriterijus. Lygiai būtų išskiriami pagal šiuos projektų etapus: 1) įgyvendinimo galimybių įvertinimas, 2) eksperimentavimas, 3) bendras žinių kūrimas ir 4) pateikimas rinkai bei išplėtimas. Pirmuoju etapu pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sprendimų paieškai per plačią ir atvirą tarpusavio sąveiką. Antruoju etapu būtų išbandomos įvairios alternatyvos ir parengiama sistemos koncepcija. Trečiuoju etapu geriausi mokslininkai ištobulintų reikalaujamus komponentus. Ketvirtuoju etapu būtų atliekami keli lygiagretūs taikomojo pobūdžio ir naujoves kitose srityse paskatinantys eksperimentai, kuriais būtų padidintas projekto poveikis visuomenei;

| f) | pirmiau aprašyta daugiaetapė projektų praktika, – jei tik bus taikoma skaidriai ir jei rezultatai bus skleidžiami veiksmingai, – visiems regionams ir kitiems finansavimo pagal sanglaudos politiką gavėjams suteiktų daug vertingos informacijos apie jau esamą patirtį ir galimus taikomosios veiklos dalyvius. |
| --- | --- |

f)

pirmiau aprašyta daugiaetapė projektų praktika, – jei tik bus taikoma skaidriai ir jei rezultatai bus skleidžiami veiksmingai, – visiems regionams ir kitiems finansavimo pagal sanglaudos politiką gavėjams suteiktų daug vertingos informacijos apie jau esamą patirtį ir galimus taikomosios veiklos dalyvius.

Pagrindinė mintis Nr. 3

MTTVI regionų ir miestų pagrindinėje politinėje darbotvarkėje turėtų būti skiriama svarbi vieta. Pagal programą „Horizontas 2020“ ir sanglaudos politiką skiriamomis lėšomis turėtų būti finansuojamas koncepcijų, priemonių ir būtinų sąlygų kūrimas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų aktyviai skatinti diegti inovacijas, rizikuoti ir investuoti į praktinį mokslinių tyrimų ir inovacijų taikymą siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į regionų ypatumus

| 16. | Regionai turi geriau pasirengti pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais. Tam reikia skirti daugiau dėmesio ir lėšų. Tuomet sukurta kompetencija, praktika ir priemonės turėtų būti naudojamos mokslinių tyrimų rezultatams paskleisti, kad jie būtų taikomi visoje Europoje. Tai galima pasiekti tik užtikrinant geresnį visų finansavimo priemonių, t. y. programos „Horizontas 2020“, sanglaudos politikos, taip pat nacionalinių, regionų ir vietos išteklių, panaudojimą. Tačiau nepakanka vien tik naudoti išteklius iš įvairių šaltinių; reikia keisti ir veiklos kultūrą bei administravimo praktiką. Visų pirma reikia skatinti regionų bendradarbiavimą ir bendrą mokymąsi, kaip veiksmingai naudotis strategijomis RIS3 (nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis strategijomis pažangiajai specializacijai). |
| --- | --- |

16.

Regionai turi geriau pasirengti pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais. Tam reikia skirti daugiau dėmesio ir lėšų. Tuomet sukurta kompetencija, praktika ir priemonės turėtų būti naudojamos mokslinių tyrimų rezultatams paskleisti, kad jie būtų taikomi visoje Europoje. Tai galima pasiekti tik užtikrinant geresnį visų finansavimo priemonių, t. y. programos „Horizontas 2020“, sanglaudos politikos, taip pat nacionalinių, regionų ir vietos išteklių, panaudojimą. Tačiau nepakanka vien tik naudoti išteklius iš įvairių šaltinių; reikia keisti ir veiklos kultūrą bei administravimo praktiką. Visų pirma reikia skatinti regionų bendradarbiavimą ir bendrą mokymąsi, kaip veiksmingai naudotis strategijomis RIS3 (nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis strategijomis pažangiajai specializacijai).

| 17. | Tačiau programą „Horizontas 2020“ įgyvendinant kartu su kitomis ES finansavimo programomis, įskaitant struktūrinius fondus, turi būti užtikrinta, kad net tie regionai ir miestai, kurie netenkina kriterijų finansavimui iš šių fondų gauti, gautų paramą vadinamosios „trigubo sraigto“ (vietos ir regionų valdžios institucijų, žinių institutų ir pramonės) koncepcijos plėtojimui inovacijų ir žinių perkėlimo į rinką srityje. Todėl, atsižvelgiant ir į programos „Horizontas 2020“ svarbą visai Europai, programos biudžete turėtų būti numatyta konkreti lėšų suma tokių bendradarbiavimo ryšių moksliniams tyrimams ir plėtrai. |
| --- | --- |

17.

Tačiau programą „Horizontas 2020“ įgyvendinant kartu su kitomis ES finansavimo programomis, įskaitant struktūrinius fondus, turi būti užtikrinta, kad net tie regionai ir miestai, kurie netenkina kriterijų finansavimui iš šių fondų gauti, gautų paramą vadinamosios „trigubo sraigto“ (vietos ir regionų valdžios institucijų, žinių institutų ir pramonės) koncepcijos plėtojimui inovacijų ir žinių perkėlimo į rinką srityje. Todėl, atsižvelgiant ir į programos „Horizontas 2020“ svarbą visai Europai, programos biudžete turėtų būti numatyta konkreti lėšų suma tokių bendradarbiavimo ryšių moksliniams tyrimams ir plėtrai.

| 18. | Norint pasiekti nustatytus tikslus, reikia keisti ir mąstyseną. RK ragina regionus pradėti kurti europinius konsorciumus, apimančius įvairius gebėjimus, kad būtų kuriamos pažangios socialinės inovacijos, kurios būtų naudojamos Europos mastu. Jis taip pat ragina padidinti regionų ir miestų veiklos gebėjimą pasinaudoti programa „Horizontas 2020“ ir kitomis panašiomis iniciatyvomis. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas visapusiškai panaudoti skaitmeninimą ir naujas didelio poveikio technologijas regionų inovacijų politikai modernizuoti. Be to, RK skatina regionus siekti labai reikalingų atvirų inovacijų laikantis viešojo ir privataus sektoriaus subjektų, universitetų ir kitų mokslo įstaigų į žmogų orientuotos partnerystės vizijos. |
| --- | --- |

18.

Norint pasiekti nustatytus tikslus, reikia keisti ir mąstyseną. RK ragina regionus pradėti kurti europinius konsorciumus, apimančius įvairius gebėjimus, kad būtų kuriamos pažangios socialinės inovacijos, kurios būtų naudojamos Europos mastu. Jis taip pat ragina padidinti regionų ir miestų veiklos gebėjimą pasinaudoti programa „Horizontas 2020“ ir kitomis panašiomis iniciatyvomis. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas visapusiškai panaudoti skaitmeninimą ir naujas didelio poveikio technologijas regionų inovacijų politikai modernizuoti. Be to, RK skatina regionus siekti labai reikalingų atvirų inovacijų laikantis viešojo ir privataus sektoriaus subjektų, universitetų ir kitų mokslo įstaigų į žmogų orientuotos partnerystės vizijos.

REGIONŲ KOMITETAS

| 19. | pabrėžia, kad programa „Horizontas 2020“ papildo valstybėse narėse vykdomą MTTVI veiklą. Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ visų pirma turėtų būti siekiama, kad programos ir kitos finansavimo priemonės, veikiančios kaip Europos inovacijų politikos katalizatoriai, skatintų novatoriškumą ir didintų įmonių, ypač MVĮ, dalyvavimą. Tam reikia skatinti rizikuoti, kadangi svarbios inovacijos dažnai siejasi su rizika; be to, reikia didinti MVĮ finansavimą, ypač skubiam inovacijų išbandymui, rinkodarai ir diegimui; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad programa „Horizontas 2020“ papildo valstybėse narėse vykdomą MTTVI veiklą. Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ visų pirma turėtų būti siekiama, kad programos ir kitos finansavimo priemonės, veikiančios kaip Europos inovacijų politikos katalizatoriai, skatintų novatoriškumą ir didintų įmonių, ypač MVĮ, dalyvavimą. Tam reikia skatinti rizikuoti, kadangi svarbios inovacijos dažnai siejasi su rizika; be to, reikia didinti MVĮ finansavimą, ypač skubiam inovacijų išbandymui, rinkodarai ir diegimui;

| 20. | ragina keisti Jungtinio tyrimų centro vaidmenį siekiant padėti vietos ir regionų politikams priimti sprendimus remiantis naujausiais MTTVI rezultatais. To turėtų būti siekiama vykdant glaudų koordinavimą su naujausiais Pažangios specializacijos platformos laimėjimais. Rezultatai turėtų būti vertinami ne pagal ataskaitų ir kitų leidinių skaičių, o pagal eksperimentų finansavimą ir operatyvų prototipų išbandymą, vykdant mokslinius tyrimus gautų žinių pritaikymą praktikoje visoje Europoje ir tokiu būdu regionų ir vietos lygmeniu didinant gebėjimą atsinaujinti; |
| --- | --- |

20.

ragina keisti Jungtinio tyrimų centro vaidmenį siekiant padėti vietos ir regionų politikams priimti sprendimus remiantis naujausiais MTTVI rezultatais. To turėtų būti siekiama vykdant glaudų koordinavimą su naujausiais Pažangios specializacijos platformos laimėjimais. Rezultatai turėtų būti vertinami ne pagal ataskaitų ir kitų leidinių skaičių, o pagal eksperimentų finansavimą ir operatyvų prototipų išbandymą, vykdant mokslinius tyrimus gautų žinių pritaikymą praktikoje visoje Europoje ir tokiu būdu regionų ir vietos lygmeniu didinant gebėjimą atsinaujinti;

| 21. | ypatingą dėmesį skiria būdams, užtikrinantiems, kad bus kuriamos ir įgyvendinamos naujos veiksmingos priemonės, pasižyminčios stipriu regioniniu aspektu. Programoje „Horizontas 2020“ tikrai pateikiama politikos gairių. Konkrečioje programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo programoje aiškiai paminėti regioninės svarbos klausimai ir koordinavimas su sanglaudos finansavimo šaltiniais. Pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ numatoma panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Europoje, pavyzdžiui, suburiant geriausius mokslinių tyrimų institutus ir mažiau išsivysčiusius regionus, pripažįstant mažiau išsivysčiusiuose regionuose esančius kompetencijos centrus, sudarant sąlygas mokytis formuoti politiką regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

ypatingą dėmesį skiria būdams, užtikrinantiems, kad bus kuriamos ir įgyvendinamos naujos veiksmingos priemonės, pasižyminčios stipriu regioniniu aspektu. Programoje „Horizontas 2020“ tikrai pateikiama politikos gairių. Konkrečioje programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo programoje aiškiai paminėti regioninės svarbos klausimai ir koordinavimas su sanglaudos finansavimo šaltiniais. Pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ numatoma panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Europoje, pavyzdžiui, suburiant geriausius mokslinių tyrimų institutus ir mažiau išsivysčiusius regionus, pripažįstant mažiau išsivysčiusiuose regionuose esančius kompetencijos centrus, sudarant sąlygas mokytis formuoti politiką regionų lygmeniu;

| 22. | siunčia stiprų signalą vietos ir regionų valdžios institucijoms ragindamas atlikti aktyvesnį vaidmenį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“. Norėdamos iš programos „Horizontas 2020“ gauti kuo daugiau naudos, vietos ir regionų valdžios institucijos turi plėtoti teritorinį ir europinį bendradarbiavimą. Šiuo tikslu jos taip pat privalo išnaudoti visą Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) potencialą (2).Visų pirma jos turi gebėti kurti bendras platformas (pavyzdžiui, inovacijų forumus ir bendradarbiavimui skirtas testavimo bazes, sujungdamos realųjį ir virtualųjį pasaulius), skirtas skatinti atviras inovacijas ir regioninių inovacijų ekosistemų kūrimą. Aktyvus europinis bendradarbiavimas užtikrintų masto ekonomiją ir atvertų platesnes rinkas vietos verslo įmonėms bei sudarytų sąlygas kitiems vietos lygmens laimėjimams. Pažangi specializacija – pagrindinis ir programos „Horizontas 2020“, ir sanglaudos politikos kelrodis principas – atveria tam naujų galimybių; |
| --- | --- |

22.

siunčia stiprų signalą vietos ir regionų valdžios institucijoms ragindamas atlikti aktyvesnį vaidmenį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“. Norėdamos iš programos „Horizontas 2020“ gauti kuo daugiau naudos, vietos ir regionų valdžios institucijos turi plėtoti teritorinį ir europinį bendradarbiavimą. Šiuo tikslu jos taip pat privalo išnaudoti visą Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) potencialą (2).Visų pirma jos turi gebėti kurti bendras platformas (pavyzdžiui, inovacijų forumus ir bendradarbiavimui skirtas testavimo bazes, sujungdamos realųjį ir virtualųjį pasaulius), skirtas skatinti atviras inovacijas ir regioninių inovacijų ekosistemų kūrimą. Aktyvus europinis bendradarbiavimas užtikrintų masto ekonomiją ir atvertų platesnes rinkas vietos verslo įmonėms bei sudarytų sąlygas kitiems vietos lygmens laimėjimams. Pažangi specializacija – pagrindinis ir programos „Horizontas 2020“, ir sanglaudos politikos kelrodis principas – atveria tam naujų galimybių;

| 23. | pabrėžia, kad programa „Horizontas 2020“ turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į MTTVI grandinės ir jos galutinių etapų sisteminį pobūdį, kitaip tariant, į galimybę mokslinių tyrimų rezultatus paversti preke, kurią galima pateikti rinkoms. Atvirų inovacijų veiklos padidėjimas reikalauja vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su novatoriškumu ir inovacijų ekosistemomis. Todėl daugiadisciplininė MTTVI veikla visų pirma turėtų būti nukreipta į inovacijų prielaidas, įskaitant įžvalgumą, žmogiškąjį kapitalą, gebėjimą atsinaujinti ir duomenis, pagal kuriuos vertinamos inovacijos; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad programa „Horizontas 2020“ turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į MTTVI grandinės ir jos galutinių etapų sisteminį pobūdį, kitaip tariant, į galimybę mokslinių tyrimų rezultatus paversti preke, kurią galima pateikti rinkoms. Atvirų inovacijų veiklos padidėjimas reikalauja vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su novatoriškumu ir inovacijų ekosistemomis. Todėl daugiadisciplininė MTTVI veikla visų pirma turėtų būti nukreipta į inovacijų prielaidas, įskaitant įžvalgumą, žmogiškąjį kapitalą, gebėjimą atsinaujinti ir duomenis, pagal kuriuos vertinamos inovacijos;

| 24. | siūlo, kad vienas iš strateginių programos „Horizontas 2020“ tikslų būtų Europos atvirų inovacijų kultūros sukūrimas per tam skirtas programas ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, skirtomis įtraukti galutinius naudotojus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas, kuriančiomis IRT paremtus metodus ir priemones atviroms inovacijoms. Pagal šį tikslą turėtų būti vykdoma veikla, skirta kaupti galimą plėsti patirtį atvirų inovacijų valdymo, metodų, priemonių ir taikmenų srityje. Reikia eksperimentuoti ypač tose srityse, kuriose su skaitmeninimu susijusios inovacijos gali turėti didžiulį poveikį, pavyzdžiui, „pažangūs miestai“ ir „pažangus judumas“. |
| --- | --- |

24.

siūlo, kad vienas iš strateginių programos „Horizontas 2020“ tikslų būtų Europos atvirų inovacijų kultūros sukūrimas per tam skirtas programas ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, skirtomis įtraukti galutinius naudotojus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas, kuriančiomis IRT paremtus metodus ir priemones atviroms inovacijoms. Pagal šį tikslą turėtų būti vykdoma veikla, skirta kaupti galimą plėsti patirtį atvirų inovacijų valdymo, metodų, priemonių ir taikmenų srityje. Reikia eksperimentuoti ypač tose srityse, kuriose su skaitmeninimu susijusios inovacijos gali turėti didžiulį poveikį, pavyzdžiui, „pažangūs miestai“ ir „pažangus judumas“.

Pagrindinė mintis Nr. 4

Bendrosios programos atnaujinimas reiškia programos praktikos supaprastinimą ir ES finansuojamų MTTVI projektų poveikio didinimą

| 25. | Administravimo praktikos supaprastinamas – vienas sunkiausių uždavinių, kurių tikimasi iš programos „Horizontas 2020“. Dėmesys turėtų būti sutelktas į mokslinių tyrimų temas ir lanksčias, skaidrias finansavimo sistemas, kurios būtų patrauklios tiek, kad universitetams, mokslinių tyrimų institutams ir įmonėms būtų verta siekti plataus europinio bendradarbiavimo ir šiai veiklai skirti nemažas savo pačių finansinių išteklių sumas. Finansavimo panaudojimo stebėsena galėtų būti laikoma pakankama kontrolės priemone, jei ji pagrįsta kiekvieno ūkio subjekto teisės požiūriu galiojančia apskaita ir reguliariu auditu. Taip būtų galima labai sumažinti ES ir jos valstybių narių administravimo pareigūnų atliekamų auditų skaičių – net iki mažiau negu planuota. |
| --- | --- |

25.

Administravimo praktikos supaprastinamas – vienas sunkiausių uždavinių, kurių tikimasi iš programos „Horizontas 2020“. Dėmesys turėtų būti sutelktas į mokslinių tyrimų temas ir lanksčias, skaidrias finansavimo sistemas, kurios būtų patrauklios tiek, kad universitetams, mokslinių tyrimų institutams ir įmonėms būtų verta siekti plataus europinio bendradarbiavimo ir šiai veiklai skirti nemažas savo pačių finansinių išteklių sumas. Finansavimo panaudojimo stebėsena galėtų būti laikoma pakankama kontrolės priemone, jei ji pagrįsta kiekvieno ūkio subjekto teisės požiūriu galiojančia apskaita ir reguliariu auditu. Taip būtų galima labai sumažinti ES ir jos valstybių narių administravimo pareigūnų atliekamų auditų skaičių – net iki mažiau negu planuota.

REGIONŲ KOMITETAS

| 26. | reikalauja supaprastinti administravimą ir pabrėžia, kad administravimo praktika visuomet turi būti palanki norimiems faktiniams projektų rezultatams siekti. Vieno langelio principo įdiegimas Europos Komisijoje sudarytų galimybę išvengti inovacijoms skirtų projektų koordinavimo fragmentacijos. Tai ypač svarbu daugiadisciplininių projektų ir iš kelių Europos fondų finansuojamų projektų atvejais; |
| --- | --- |

26.

reikalauja supaprastinti administravimą ir pabrėžia, kad administravimo praktika visuomet turi būti palanki norimiems faktiniams projektų rezultatams siekti. Vieno langelio principo įdiegimas Europos Komisijoje sudarytų galimybę išvengti inovacijoms skirtų projektų koordinavimo fragmentacijos. Tai ypač svarbu daugiadisciplininių projektų ir iš kelių Europos fondų finansuojamų projektų atvejais;

| 27. | mano, kad būtina pakeisti reglamento projekto dėl dalyvavimo taisyklių (COM(2011) 810 final) 24 straipsnį, kuriame kalbama apie netiesiogines išlaidas. Pagal šiuo metu siūlomą modelį („vienodo dydžio normos“ modelis) netiesioginės išlaidos nustatomos taikant vienodą 20 proc. visų reikalavimus atitinkančių tiesioginių išlaidų dydį. Tai dažnai sudarytų nereikalingų sunkumų padengiant faktines netiesiogines išlaidas. Reikia arba gerokai padidinti procentinę normą, arba sudaryti galimybę prisiimti ir faktines išlaidas, patirtas dėl netiesioginių išlaidų; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būtina pakeisti reglamento projekto dėl dalyvavimo taisyklių (COM(2011) 810 final) 24 straipsnį, kuriame kalbama apie netiesiogines išlaidas. Pagal šiuo metu siūlomą modelį („vienodo dydžio normos“ modelis) netiesioginės išlaidos nustatomos taikant vienodą 20 proc. visų reikalavimus atitinkančių tiesioginių išlaidų dydį. Tai dažnai sudarytų nereikalingų sunkumų padengiant faktines netiesiogines išlaidas. Reikia arba gerokai padidinti procentinę normą, arba sudaryti galimybę prisiimti ir faktines išlaidas, patirtas dėl netiesioginių išlaidų;

| 28. | palankiai vertina programos „Horizontas 2020“ suderinimą su sanglaudos politika ir įvairių ES programų bei finansinių priemonių susiejimą. Tačiau programos „Horizontas 2020“ planai turėtų būti toliau tikslinami, kad būtų galima užsitikrinti būtinus pokyčius. Tai reiškia, kad kiekvienai programai turėtų būti nustatyti kriterijai, padėsiantys siekti tos konkrečios programos tikslų, tačiau visos jos turėtų būti pagrįstos vienu bendru principu – pagal projektą turėtų būti vykdomos veiksmingos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų rezultatus perduoti kitiems naudoti. Norint padidinti poveikį, reikia padidinti finansavimo panaudojimo lankstumą projekto metu. Svarbu ne administravimas, o rezultatas; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina programos „Horizontas 2020“ suderinimą su sanglaudos politika ir įvairių ES programų bei finansinių priemonių susiejimą. Tačiau programos „Horizontas 2020“ planai turėtų būti toliau tikslinami, kad būtų galima užsitikrinti būtinus pokyčius. Tai reiškia, kad kiekvienai programai turėtų būti nustatyti kriterijai, padėsiantys siekti tos konkrečios programos tikslų, tačiau visos jos turėtų būti pagrįstos vienu bendru principu – pagal projektą turėtų būti vykdomos veiksmingos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų rezultatus perduoti kitiems naudoti. Norint padidinti poveikį, reikia padidinti finansavimo panaudojimo lankstumą projekto metu. Svarbu ne administravimas, o rezultatas;

| 29. | pritaria Europos Parlamento siūlomam mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstam požiūriui, kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje (3); |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos Parlamento siūlomam mokslu ir technologijomis arba mokslu ir inovacijomis pagrįstam požiūriui, kurio pagrindas – patikimi mokslinės ar techninės kokybės kriterijai, tikroviška administravimo praktika, bendrybių ir skirtumų pripažinimas, technologijų plėtra ir sklaida rinkoje (3);

| 30. | pabrėžia glaudaus bendradarbiavimo vykdant veiklą, finansuojamą pagal programą „Horizontas 2020“ ir iš sanglaudos politikos fondų, svarbą. Naujuoju programavimo laikotarpiu sanglaudos lėšas reikėtų naudoti pagal paskirtį, kurią RK nurodė savo nuomonėje Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas
   (4). Joje RK ragino sukurti naujus mechanizmus, pagal kuriuos būtų skiriamas finansavimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, pavyzdžiui, kad jos galėtų įsigyti sėkmingų mokslinių tyrimų projektų rezultatus siekdamos patenkinti novatoriško regioninio vystymosi kvalifikacinius poreikius; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia glaudaus bendradarbiavimo vykdant veiklą, finansuojamą pagal programą „Horizontas 2020“ ir iš sanglaudos politikos fondų, svarbą. Naujuoju programavimo laikotarpiu sanglaudos lėšas reikėtų naudoti pagal paskirtį, kurią RK nurodė savo nuomonėje Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas
   (4). Joje RK ragino sukurti naujus mechanizmus, pagal kuriuos būtų skiriamas finansavimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, pavyzdžiui, kad jos galėtų įsigyti sėkmingų mokslinių tyrimų projektų rezultatus siekdamos patenkinti novatoriško regioninio vystymosi kvalifikacinius poreikius;

| 31. | siūlo didžiajai daliai programos „Horizontas 2020“ programų taikyti šias priemones kiekvienoje programoje pabrėžiant jos tikslams aktualiausias temas:






  a) | vienas didžiausių dabartinės sistemos trūkumų susijęs su tuo, kad nepakankamai naudojamasi turimomis žiniomis. Projekto pradžioje turi būti skiriama pakankamai laiko ir kitų išteklių esamoms su tema susijusioms žinioms surinkti ir analizuoti. Šio projekto etapo rezultatai turėtų būti viešai skelbiami ir projekte nedalyvaujantiems subjektams, kad būtų pagerinta informacijos sklaida ir jos panaudojimas visur; |
| --- | --- | --- |

31.

siūlo didžiajai daliai programos „Horizontas 2020“ programų taikyti šias priemones kiekvienoje programoje pabrėžiant jos tikslams aktualiausias temas:

a)

vienas didžiausių dabartinės sistemos trūkumų susijęs su tuo, kad nepakankamai naudojamasi turimomis žiniomis. Projekto pradžioje turi būti skiriama pakankamai laiko ir kitų išteklių esamoms su tema susijusioms žinioms surinkti ir analizuoti. Šio projekto etapo rezultatai turėtų būti viešai skelbiami ir projekte nedalyvaujantiems subjektams, kad būtų pagerinta informacijos sklaida ir jos panaudojimas visur;

| b) | reikėtų labiau nei anksčiau akcentuoti rezultatų pasiekimo svarbą. Praktikoje tai reiškia, kad, pavyzdžiui, programų aprašymuose ir projektų paraiškose turėtų būti nurodyta, kokį poveikį MTTVI veikla padarys visuomenei artimoje ir tolimoje ateityje. Daugiau išteklių reikėtų investuoti į poveikio didinimą, taip pat didinti ir per visą projekto ciklą paskirstyti bandomąją veiklą ir rezultatų sklaidą. Išteklių reikėtų skirti ir naujų partnerių, visų pirma žinių bendrakūrėjų ir rezultatų diegėjų iš įvairių regionų ir sričių, įtraukimui į projektą įvairiais jo etapais; |
| --- | --- |

b)

reikėtų labiau nei anksčiau akcentuoti rezultatų pasiekimo svarbą. Praktikoje tai reiškia, kad, pavyzdžiui, programų aprašymuose ir projektų paraiškose turėtų būti nurodyta, kokį poveikį MTTVI veikla padarys visuomenei artimoje ir tolimoje ateityje. Daugiau išteklių reikėtų investuoti į poveikio didinimą, taip pat didinti ir per visą projekto ciklą paskirstyti bandomąją veiklą ir rezultatų sklaidą. Išteklių reikėtų skirti ir naujų partnerių, visų pirma žinių bendrakūrėjų ir rezultatų diegėjų iš įvairių regionų ir sričių, įtraukimui į projektą įvairiais jo etapais;

| c) | reikėtų stiprinti ir projektų atvirumo, bendradarbiavimo bei reagavimo į pokyčius kultūrą, kad dalis projekto biudžeto (paprastai 10–20 proc.) būtų atidėta neplanuotoms priemonėms, kurių imamasi projekto metu reaguojant į išorinius pokyčius ir naujoves atitinkamoje srityje ir kurios numatomos vykdant projektą. Šias lėšas būtų galima panaudoti ir naujų partnerių atvedimui į projektą, jei paaiškėja, kad projektui būtų labai vertinga kitų, iš pradžių projekte nedalyvavusių subjektų patirtis; |
| --- | --- |

c)

reikėtų stiprinti ir projektų atvirumo, bendradarbiavimo bei reagavimo į pokyčius kultūrą, kad dalis projekto biudžeto (paprastai 10–20 proc.) būtų atidėta neplanuotoms priemonėms, kurių imamasi projekto metu reaguojant į išorinius pokyčius ir naujoves atitinkamoje srityje ir kurios numatomos vykdant projektą. Šias lėšas būtų galima panaudoti ir naujų partnerių atvedimui į projektą, jei paaiškėja, kad projektui būtų labai vertinga kitų, iš pradžių projekte nedalyvavusių subjektų patirtis;

| d) | pagal Finansinių reglamentų taikymo sritį turėtų būti sukurti mechanizmai, leidžiantys nedideles finansavimo sumas skirti tolesniam išskirtinių projektų rezultatų plėtojimui. Tokiai paramai turėtų būti taikomi tobulumo kriterijai ir ji turėtų pirmiausia skatinti išskirtinius rezultatus nukreipti į kitą inovacinio ciklo etapą (pvz., nuo mokslinių tyrimų pereiti prie taikomosios veiklos ir rinkodaros); |
| --- | --- |

d)

pagal Finansinių reglamentų taikymo sritį turėtų būti sukurti mechanizmai, leidžiantys nedideles finansavimo sumas skirti tolesniam išskirtinių projektų rezultatų plėtojimui. Tokiai paramai turėtų būti taikomi tobulumo kriterijai ir ji turėtų pirmiausia skatinti išskirtinius rezultatus nukreipti į kitą inovacinio ciklo etapą (pvz., nuo mokslinių tyrimų pereiti prie taikomosios veiklos ir rinkodaros);

| e) | žinių trikampis (mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų sinergija) turėtų būti vienas pagrindinių ne tik Europos inovacijos ir technologijos instituto, bet ir visos programos „Horizontas 2020“ principų. Kiekvienam projektui numatyta veikla turėtų turėtų būti suplanuota taip, kad įgyvendintų žinių trikampio principą. |
| --- | --- |

e)

žinių trikampis (mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų sinergija) turėtų būti vienas pagrindinių ne tik Europos inovacijos ir technologijos instituto, bet ir visos programos „Horizontas 2020“ principų. Kiekvienam projektui numatyta veikla turėtų turėtų būti suplanuota taip, kad įgyvendintų žinių trikampio principą.

Pagrindinė mintis Nr. 5

Inovacijų sistemos, didelio poveikio technologijos, viešieji pirkimai ir mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti itin tobulinami

| 32. | Programa „Horizontas 2020“ turi užtikrinti, kad visoje Europoje būtų taikomi pažangūs universitetų ir pramonės partnerystės metodai ir procesai. Dėmesį reikia sutelkti į tuos mokslinius tyrimus, kuriais sukuriama įvairesnių inovacijų, ir didinti jų potencialą, taip pat į pelningai dirbančias verslo įmones, įskaitant tas, kurios dirba viešajame sektoriuje. |
| --- | --- |

32.

Programa „Horizontas 2020“ turi užtikrinti, kad visoje Europoje būtų taikomi pažangūs universitetų ir pramonės partnerystės metodai ir procesai. Dėmesį reikia sutelkti į tuos mokslinius tyrimus, kuriais sukuriama įvairesnių inovacijų, ir didinti jų potencialą, taip pat į pelningai dirbančias verslo įmones, įskaitant tas, kurios dirba viešajame sektoriuje.

| 33. | Tarptautiniu mastu sėkmingi produktai – produktai tikrąja ta žodžio prasme arba sistemos, paslaugos ir platesnė veikla – yra vertybių grandinėmis ir ekosistemomis pagrįstos pasaulinio lygio kompetencijos rezultatas. Programa „Horizontas 2020“ turi būti tokia, kad būtų galima sudaryti sąlygas veikiančioms inovacijų grandinėms. Tik tuomet bus galima įgyvendinti didžiausius visuomenės uždavinius ir užtikrinti būtiną industrinį atgimimą. |
| --- | --- |

33.

Tarptautiniu mastu sėkmingi produktai – produktai tikrąja ta žodžio prasme arba sistemos, paslaugos ir platesnė veikla – yra vertybių grandinėmis ir ekosistemomis pagrįstos pasaulinio lygio kompetencijos rezultatas. Programa „Horizontas 2020“ turi būti tokia, kad būtų galima sudaryti sąlygas veikiančioms inovacijų grandinėms. Tik tuomet bus galima įgyvendinti didžiausius visuomenės uždavinius ir užtikrinti būtiną industrinį atgimimą.

REGIONŲ KOMITETAS

| 34. | pabrėžia didelio poveikio technologijų svarbą programoje „Horizontas 2020“. Technologijos neturėtų būti kuriamos vien tik pagal atskiras mokslo ir technologijų programas – jau MTTV etapu jos turėtų būti susietos su pramonės vertės grandinėmis ir pasauliniais inovacijų vertės tinklais bei su regioninių ekosistemų ir inovacijų branduolių kūrimo bei kompetencijos stiprinimo veikla. Šiuo požiūriu gali būti naudinga plėtoti regionų lygmens universitetų infrastruktūrą. Tai svarbu todėl, kad tuomet mažų ir didesnių verslo įmonių vykdoma produktų kūrimo veikla gali sėkmingai pereiti sunkius pradinius etapus; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia didelio poveikio technologijų svarbą programoje „Horizontas 2020“. Technologijos neturėtų būti kuriamos vien tik pagal atskiras mokslo ir technologijų programas – jau MTTV etapu jos turėtų būti susietos su pramonės vertės grandinėmis ir pasauliniais inovacijų vertės tinklais bei su regioninių ekosistemų ir inovacijų branduolių kūrimo bei kompetencijos stiprinimo veikla. Šiuo požiūriu gali būti naudinga plėtoti regionų lygmens universitetų infrastruktūrą. Tai svarbu todėl, kad tuomet mažų ir didesnių verslo įmonių vykdoma produktų kūrimo veikla gali sėkmingai pereiti sunkius pradinius etapus;

| 35. | ragina visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis dėl to, kad viešajam sektoriui reikia naujų paslaugų, produktų ir technologijų, ir vykdant viešuosius pirkimus didinti inovacijų paklausą. RK pripažino (5) didelę viešųjų pirkimų perkamąją galią, kuri sudaro 17 proc. 27 ES valstybių narių BVP, ir pripažino viešųjų pirkimų, kaip inovacijų varomosios jėgos ir akivaizdaus standartus (socialinius, aplinkos ir kt.) keliančio variklio, vaidmenį. Šį potencialą reikia išnaudoti regioniniu, nacionaliniu ir Europos valdymo lygmenimis ir sustiprinti jį atitinkamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

35.

ragina visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis dėl to, kad viešajam sektoriui reikia naujų paslaugų, produktų ir technologijų, ir vykdant viešuosius pirkimus didinti inovacijų paklausą. RK pripažino (5) didelę viešųjų pirkimų perkamąją galią, kuri sudaro 17 proc. 27 ES valstybių narių BVP, ir pripažino viešųjų pirkimų, kaip inovacijų varomosios jėgos ir akivaizdaus standartus (socialinius, aplinkos ir kt.) keliančio variklio, vaidmenį. Šį potencialą reikia išnaudoti regioniniu, nacionaliniu ir Europos valdymo lygmenimis ir sustiprinti jį atitinkamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis;

| 36. | dar kartą pabrėžia savo įsitikinimą, kad mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos paslaugų viešuosius pirkimus įtraukus į viešųjų pirkimų procedūras būtų galima sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE); nurodo Regionų komiteto nuomonę dėl žaliosios knygos dėl viešųjų pirkimų (6) ir nuomonę dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų (7), bet primena, kad minėtos paslaugos neturi būti siejamos su konkurencija; |
| --- | --- |

36.

dar kartą pabrėžia savo įsitikinimą, kad mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos paslaugų viešuosius pirkimus įtraukus į viešųjų pirkimų procedūras būtų galima sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE); nurodo Regionų komiteto nuomonę dėl žaliosios knygos dėl viešųjų pirkimų (6) ir nuomonę dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų (7), bet primena, kad minėtos paslaugos neturi būti siejamos su konkurencija;

| 37. | pripažįsta, kad miestai atlieka labai svarbų vaidmenį, nes juose diegiamos plataus masto sistemas keičiančios inovacijos, turinčios didžiulį potencialą atremti sudėtingus ekologinius, socialinius ir ekonominius šiandienos iššūkius. Politikos ir žinių institucijos turi labiau remti transformacijos procesą, per kurį miestuose galima kurti, išbandyti ir plėsti sistemas keičiančias inovacijas; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad miestai atlieka labai svarbų vaidmenį, nes juose diegiamos plataus masto sistemas keičiančios inovacijos, turinčios didžiulį potencialą atremti sudėtingus ekologinius, socialinius ir ekonominius šiandienos iššūkius. Politikos ir žinių institucijos turi labiau remti transformacijos procesą, per kurį miestuose galima kurti, išbandyti ir plėsti sistemas keičiančias inovacijas;

| 38. | pabrėžia, kad aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas atlieka lemiamą vaidmenį siekiant užtikrinti, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo srityje, ypač tikslai, susiję su Inovacijų sąjunga, būtų įgyvendinami atsižvelgiant į regionų ypatumus, ir atkreipia dėmesį į labai svarbų šių institucijų vaidmenį suartinant įmones, universitetus arba mokslinių tyrimų centrus ir viešąsias institucijas (remiantis „trigubo sraigto“ arba panašia koncepcija); |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas atlieka lemiamą vaidmenį siekiant užtikrinti, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo srityje, ypač tikslai, susiję su Inovacijų sąjunga, būtų įgyvendinami atsižvelgiant į regionų ypatumus, ir atkreipia dėmesį į labai svarbų šių institucijų vaidmenį suartinant įmones, universitetus arba mokslinių tyrimų centrus ir viešąsias institucijas (remiantis „trigubo sraigto“ arba panašia koncepcija);

| 39. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Norint sutelkti vietos ir regionų lygmens subjektus siekti strategijos „Europa 20020“ tikslų, visose Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plotmėse reikia skirti pakankamai daug dėmesio inovacijoms, t. y. EMTE turėtų išaugti į Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę. Mokslinių tyrimų infrastruktūra – tai svarbūs ištekliai, papildantys universitetus ir kitas mokslinių tyrimų įstaigas bei įrangą. Be to, mokslinių tyrimų infrastruktūra pritraukia kompetentingus mokslininkus iš viso pasaulio ir turėtų būti laikoma įvairių sričių mokslininkų bendra darbo vieta ir platforma, būtina akademinės bendruomenės, privačiojo ir viešojo sektorių specialistų bei kitų visuomenės veikėjų bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad svarbu investuoti į visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Norint sutelkti vietos ir regionų lygmens subjektus siekti strategijos „Europa 20020“ tikslų, visose Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) plotmėse reikia skirti pakankamai daug dėmesio inovacijoms, t. y. EMTE turėtų išaugti į Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę. Mokslinių tyrimų infrastruktūra – tai svarbūs ištekliai, papildantys universitetus ir kitas mokslinių tyrimų įstaigas bei įrangą. Be to, mokslinių tyrimų infrastruktūra pritraukia kompetentingus mokslininkus iš viso pasaulio ir turėtų būti laikoma įvairių sričių mokslininkų bendra darbo vieta ir platforma, būtina akademinės bendruomenės, privačiojo ir viešojo sektorių specialistų bei kitų visuomenės veikėjų bendradarbiavimui.

Pagrindinė mintis Nr. 6

Europos inovacijos ir technologijos institutas (angl. EIT) gali duoti ypatingos pridėtinės vertės ir regionų lygmeniu

| 40. | Komisija pabrėžia (8), kad koordinavimo centrai atlieka svarbiausią vaidmenį stiprinant vietos ir pasaulinius žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) ryšius, įskaitant glaudų bendradarbiavimą su regionų valdžios institucijomis, visų pirma su visais dalyvaujančiais rengiant ir įgyvendinant regioninę inovacijų strategiją pažangios specializacijos tikslais (angl. RIS3). Puikus šios koncepcijos plėtojimo pavyzdys – „Climate KIC“ regioninės inovacijų ir įgyvendinimo bendrijos. Jos yra originalus visos Europos regioninių inovacijų pavyzdys, nes regionus naudoja kaip testavimo bazes, siedamos vadovavimo gebėjimus ir regionų pranašumus su iškilusiais pasauliniais uždaviniais. |
| --- | --- |

40.

Komisija pabrėžia (8), kad koordinavimo centrai atlieka svarbiausią vaidmenį stiprinant vietos ir pasaulinius žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) ryšius, įskaitant glaudų bendradarbiavimą su regionų valdžios institucijomis, visų pirma su visais dalyvaujančiais rengiant ir įgyvendinant regioninę inovacijų strategiją pažangios specializacijos tikslais (angl. RIS3). Puikus šios koncepcijos plėtojimo pavyzdys – „Climate KIC“ regioninės inovacijų ir įgyvendinimo bendrijos. Jos yra originalus visos Europos regioninių inovacijų pavyzdys, nes regionus naudoja kaip testavimo bazes, siedamos vadovavimo gebėjimus ir regionų pranašumus su iškilusiais pasauliniais uždaviniais.

REGIONŲ KOMITETAS

| 41. | palankiai vertina ketinimus kurti naujas ŽIB Komisijos pasiūlytose teminėse srityse: pirmoji ŽIB grupė dėl sveikos gyvensenos ir vyresnių žmonių aktyvumo, žaliavų ir ateities maisto; antroji – dėl miestų judumo, papildomos gamybos naudos bei pažangios ir saugios visuomenės. ŽIB tenka ypatingas vaidmuo skatinti ir remti atviras inovacijas pažangaus skaitmeninimo priemonėmis ir taip stiprinti inovacijas visoje Europoje; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina ketinimus kurti naujas ŽIB Komisijos pasiūlytose teminėse srityse: pirmoji ŽIB grupė dėl sveikos gyvensenos ir vyresnių žmonių aktyvumo, žaliavų ir ateities maisto; antroji – dėl miestų judumo, papildomos gamybos naudos bei pažangios ir saugios visuomenės. ŽIB tenka ypatingas vaidmuo skatinti ir remti atviras inovacijas pažangaus skaitmeninimo priemonėmis ir taip stiprinti inovacijas visoje Europoje;

| 42. | ragina EIT tęsti savo svarbią misiją plėtoti ir skatinti geros praktikos sklaidą žinių trikampio integravimo tikslais, kad būtų plėtojama bendra inovacijų ir žinių perdavimo kultūra. Ateityje EIT turi stengtis užtikrinti, kad ŽIB patirtį būtų galima panaudoti visuose Europos regionuose, ir sukurti bendradarbiavimo kultūrą, kuri galėtų būti pavyzdinis modelis Europoje ir kitur; |
| --- | --- |

42.

ragina EIT tęsti savo svarbią misiją plėtoti ir skatinti geros praktikos sklaidą žinių trikampio integravimo tikslais, kad būtų plėtojama bendra inovacijų ir žinių perdavimo kultūra. Ateityje EIT turi stengtis užtikrinti, kad ŽIB patirtį būtų galima panaudoti visuose Europos regionuose, ir sukurti bendradarbiavimo kultūrą, kuri galėtų būti pavyzdinis modelis Europoje ir kitur;

| 43. | pritaria EIT planams keisti valdymo struktūrą. Šiuo klausimu ypatingai aktualus Komisijos reglamente pateiktas pasiūlymas (9), kad EIT palaikytų tiesioginį ryšį su nacionaliniais ir regionų atstovais bei kitais inovacijų grandinės suinteresuotaisiais subjektais, nes tai būtų naudinga abiem pusėms. Siekiant sudaryti sąlygas tokiam dialogui ir sistemingesniam dalijimuisi informacija, turėtų būti įsteigtas EIT suinteresuotųjų subjektų forumas, vienijantis įvairius skirtingų sričių suinteresuotuosius subjektus. RK turėtų atlikti šio forumo ir regionų tarpininko vaidmenį; |
| --- | --- |

43.

pritaria EIT planams keisti valdymo struktūrą. Šiuo klausimu ypatingai aktualus Komisijos reglamente pateiktas pasiūlymas (9), kad EIT palaikytų tiesioginį ryšį su nacionaliniais ir regionų atstovais bei kitais inovacijų grandinės suinteresuotaisiais subjektais, nes tai būtų naudinga abiem pusėms. Siekiant sudaryti sąlygas tokiam dialogui ir sistemingesniam dalijimuisi informacija, turėtų būti įsteigtas EIT suinteresuotųjų subjektų forumas, vienijantis įvairius skirtingų sričių suinteresuotuosius subjektus. RK turėtų atlikti šio forumo ir regionų tarpininko vaidmenį;

| 44. | siūlo, kad EIT ŽIB prisiimtų funkciją regionų lygmens aukščiausio lygio vadovams organizuoti mokymus apie tai, kaip išnaudoti esamas galimybes pasinaudoti MTTVI kaip neatsiejama vietos lygmens sprendimų priėmimo proceso dalimi, ir kurti Europos regionų tinklus, kur jie galėtų vieni iš kitų pasimokyti. Tai nepaprastai svarbu, nes EIT tinklas yra Europos inovacijų variklis, vienijantis svarbiausius švietimo, mokslinių tyrimų ir verslo subjektus. |
| --- | --- |

44.

siūlo, kad EIT ŽIB prisiimtų funkciją regionų lygmens aukščiausio lygio vadovams organizuoti mokymus apie tai, kaip išnaudoti esamas galimybes pasinaudoti MTTVI kaip neatsiejama vietos lygmens sprendimų priėmimo proceso dalimi, ir kurti Europos regionų tinklus, kur jie galėtų vieni iš kitų pasimokyti. Tai nepaprastai svarbu, nes EIT tinklas yra Europos inovacijų variklis, vienijantis svarbiausius švietimo, mokslinių tyrimų ir verslo subjektus.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tektas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tektas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Nustatant tikslą, kad Europa taptų pasauline lydere sprendžiant visuomenei aktualiausius uždavinius, – šis tikslas jau išdėstytas programoje „Horizontas 2020“ – reikia užtikrinti, kad mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir inovacijų veikla pasižymėtų aiškiu regioniniu aspektu. Inovacijų laboratorijos jau nebėra tik tradicinės universitetų infrastruktūros dalis, bet sudaro ištisas regionines inovacijų ekosistemas, naudojamas įvairių pagal naudotojų poreikius sukurtų inovacijų – naujų produktų, procesų, struktūrų ir sistemų, kurias prireikus galima keisti ir plėsti, – prototipams operatyviai išbandyti.

Šios plėtros tikslais programos „Horizontas 2020“ biudžete, skirtame „trigubo sraigto“ veiklai modernizuoti, regioninis matmuo turi būti ypač ryškus. Ypač reikėtų pabrėžti koncepcijų ir metodų, reikalingų norint sustiprinti informacijos srauto tarp įvairių subjektų: žinių kūrėjų, vartotojų ir galutinių naudos gavėjų, poveikį visuomenei, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Dalį šių išlaidų galima padengti struktūrinių fondų lėšomis. Programą „Horizontas 2020“ įgyvendinant kartu su struktūrinių fondų programomis galima padengti tik dalį šios plėtros išlaidų ir tik tuose regionuose ir miestuose, kurie atitinka kriterijus tokiam finansavimui gauti. Todėl problemų kyla tiems regionams arba miestams, kurie neatitinka kriterijų finansavimui gauti (nebent mažai jo daliai), todėl negali pasinaudoti šiomis lėšomis „trigubo sraigto“ koncepcijai plėtoti inovacijų ir žinių perkėlimo į rinką srityje.

2   pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad būtų pasiektas didžiausias poveikis, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turėtų būti užtikrinama glaudi sąveika su kitomis Sąjungos programomis (pavyzdžiui, švietimo, kosmoso, aplinkos, konkurencingumo ir MVĮ, vidaus saugumo, kultūros ir žiniasklaidos) ir su sanglaudos politikos fondais bei regioninės plėtros politika – tai gali ypač padėti stiprinti nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos strategijas. | Kad būtų pasiektas didžiausias poveikis, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turėtų būti užtikrinama glaudi sąveika su kitomis Sąjungos programomis (pavyzdžiui, švietimo, kosmoso, aplinkos, konkurencingumo ir MVĮ, vidaus saugumo, kultūros ir žiniasklaidos) ir su sanglaudos politikos fondais bei regioninės plėtros politika – tai gali ypač padėti stiprinti nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos strategijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kad būtų pasiektas didžiausias poveikis, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turėtų būti užtikrinama glaudi sąveika su kitomis Sąjungos programomis (pavyzdžiui, švietimo, kosmoso, aplinkos, konkurencingumo ir MVĮ, vidaus saugumo, kultūros ir žiniasklaidos) ir su sanglaudos politikos fondais bei regioninės plėtros politika – tai gali ypač padėti stiprinti nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos strategijas.

Kad būtų pasiektas didžiausias poveikis, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turėtų būti užtikrinama glaudi sąveika su kitomis Sąjungos programomis (pavyzdžiui, švietimo, kosmoso, aplinkos, konkurencingumo ir MVĮ, vidaus saugumo, kultūros ir žiniasklaidos) ir su sanglaudos politikos fondais bei regioninės plėtros politika – tai gali ypač padėti stiprinti nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos strategijas.

3   pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa „Horizontas 2020“, kaip Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendra strateginė programa, atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; taigi ji padeda telkti privačiojo sektoriaus investicijas, kurti naujas darbo vietas ir užtikrinti Europos ilgalaikį tvarų augimą ir konkurencingumą. | Programa „Horizontas 2020“, kaip Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendra strateginė programa, atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; taigi ji padeda telkti privačiojo sektoriaus investicijas, kurti naujas darbo vietas, ir užtikrinti Europos ilgalaikį tvarų augimą ir konkurencingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Programa „Horizontas 2020“, kaip Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendra strateginė programa, atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; taigi ji padeda telkti privačiojo sektoriaus investicijas, kurti naujas darbo vietas ir užtikrinti Europos ilgalaikį tvarų augimą ir konkurencingumą.

Programa „Horizontas 2020“, kaip Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendra strateginė programa, atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; taigi ji padeda telkti privačiojo sektoriaus investicijas, kurti naujas darbo vietas, ir užtikrinti Europos ilgalaikį tvarų augimą ir konkurencingumą.

Paaiškinimas

„Trigubo sraigto“ veiklai, susijusiai su inovacijomis ir žinių pritaikymu, finansavimas turėtų būti skiriamas ne vien iš struktūrinių fondų, bet ir iš programos „Horizontas 2020“ lėšų. „Trigubo sraigto“ koncepcijos modernizavimas yra labai svarbus norint paskatinti pažangiąją regionų specializaciją, jiems padėti bei ugdyti europinę kompetenciją pasitelkus glaudesnį bendradarbiavimą ir mokantis iš geriausių pavyzdžių. Tam į programą „Horizontas 2020“ reikia įtraukti finansavimą novatoriškiems universitetams ir regionams, kad būtų panaikintas mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkis Europoje taip stiprinant kompetentingų mokslinių tyrimų institutų ir mažiau išsivysčiusių regionų komandinį ryšį, pripažįstant mažiau išsivysčiusių regionų kompetenciją ir regionų lygmeniu sudarant palankesnes sąlygas mokytis vykdyti inovacijų politiką.

4   pakeitimas

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis


  Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai


  1.   Programa „Horizontas 2020“ visoje Sąjungoje padeda kurti žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ekonomiką, pritraukdama pakankamai papildomų lėšų moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Taip ji padeda įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat užtikrinti, kad būtų baigta kurti ir imtų veikti Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE). Atitinkami veiklos kokybės rodikliai nustatyti I priedo įžangoje. | 5 straipsnis


  Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai


  1.   Programa „Horizontas 2020“ visoje Sąjungoje padeda kurti žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ekonomiką, pritraukdama pakankamai papildomų lėšų moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Taip ji padeda įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat užtikrinti, kad būtų baigta kurti ir imtų veikti Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE). Atitinkami veiklos kokybės rodikliai nustatyti I priedo įžangoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5 straipsnis

Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai

1.   Programa „Horizontas 2020“ visoje Sąjungoje padeda kurti žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ekonomiką, pritraukdama pakankamai papildomų lėšų moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Taip ji padeda įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat užtikrinti, kad būtų baigta kurti ir imtų veikti Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE). Atitinkami veiklos kokybės rodikliai nustatyti I priedo įžangoje.

5 straipsnis

Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai

1.   Programa „Horizontas 2020“ visoje Sąjungoje padeda kurti žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ekonomiką, pritraukdama pakankamai papildomų lėšų moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Taip ji padeda įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų sričių Sąjungos politiką, taip pat užtikrinti, kad būtų baigta kurti ir imtų veikti Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE). Atitinkami veiklos kokybės rodikliai nustatyti I priedo įžangoje.

Paaiškinimas

Visoje programoje „Horizontas 2020“ pabrėžiama inovacijų svarba. Vien tik mokslinių tyrimų nepakanka; moksliniai tyrimai veikiau turėtų paskatinti inovacijas, taip pat prisidėti prie ekonomikos augimo ir gerovės. Kaip siūloma nuomonės projekto 39 punkte, tinkamesnis pavadinimas būtų ne EMTE, o Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė – EMTIE. Jis turėtų būti pakeistas visose reglamento projekto dalyse, kur kalbama apie šią erdvę.

5   pakeitimas

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis


  Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai


  3.   Jungtinis tyrimų centras teikia Sąjungos politikai įgyvendinti reikalingą mokslinę bei techninę paramą ir taip padeda siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų. Šių veiklos krypčių bendrieji apmatai nustatyti I priedo IV dalyje. | 5 straipsnis


  Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai


  3.   Jungtinis tyrimų centras teikia Sąjungos politikai įgyvendinti reikalingą mokslinę bei techninę paramą ir taip padeda siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų. Šių veiklos krypčių bendrieji apmatai nustatyti I priedo IV dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5 straipsnis

Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai

3.   Jungtinis tyrimų centras teikia Sąjungos politikai įgyvendinti reikalingą mokslinę bei techninę paramą ir taip padeda siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų. Šių veiklos krypčių bendrieji apmatai nustatyti I priedo IV dalyje.

5 straipsnis

Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai

3.   Jungtinis tyrimų centras teikia Sąjungos politikai įgyvendinti reikalingą mokslinę bei techninę paramą ir taip padeda siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų. Šių veiklos krypčių bendrieji apmatai nustatyti I priedo IV dalyje.

Paaiškinimas

Nuomonės projekto 20 punkte teigiama, kad prisidėdamas naujausiais MTTVI rezultatais Jungtinis tyrimų centras turėtų padėti priimti regionų ir vietos lygmens sprendimus. To turėtų būti siekiama glaudžiai koordinuojant veiklą atsižvelgiant į naujausius pokyčius Pažangios specializacijos platformoje. Rezultatai turėtų būti matuojami ne ataskaitų ir kitų leidinių skaičiumi, o eksperimentų finansavimu ir operatyviu prototipų išbandymu, vykdant mokslinius tyrimus gautų žinių pritaikymu praktiniams pokyčiams visoje Europoje diegti, tokiu būdu regionų ir vietos lygmeniu didinant gebėjimą atsinaujinti.

6   pakeitimas

7 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) ii) | turi geros dalyvavimo Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programose patirties; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b) ii)

turi geros dalyvavimo Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programose patirties;

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Taip automatiškai užkertamas kelias naujokams.

7   pakeitimas

12 straipsnio 1 ir 2 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis


  Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas | 12 straipsnis


  Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas |
| 1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ atsižvelgiama į patarimus ir informaciją, kurių šaltiniai yra: Komisijos sudarytos nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas. | 1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ atsižvelgiama į patarimus ir informaciją, kurių šaltiniai yra: Komisijos sudarytos nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas. |
| 2.   Taip pat visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Europos technologijų platformų ir Europos inovacijų partnerysčių parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro programavimo iniciatyvas parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektus. | 2.   Taip pat visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Europos technologijų platformų ir Europos inovacijų partnerysčių parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro programavimo iniciatyvas parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektus. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12 straipsnis

Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas

12 straipsnis

Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas

1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ atsižvelgiama į patarimus ir informaciją, kurių šaltiniai yra: Komisijos sudarytos nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas.

1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ atsižvelgiama į patarimus ir informaciją, kurių šaltiniai yra: Komisijos sudarytos nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas.

2.   Taip pat visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Europos technologijų platformų ir Europos inovacijų partnerysčių parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro programavimo iniciatyvas parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektus.

2.   Taip pat visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Europos technologijų platformų ir Europos inovacijų partnerysčių parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro programavimo iniciatyvas parengtų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektus.

Paaiškinimas

Šis pakeitimas pagrįstas nuomonės projekto 8–11 punktais.

8   pakeitimas

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis


  Kompleksiniai veiksmai


  1.   Užtikrinami programos „Horizontas 2020“ prioritetų tarpusavio ryšiai ir sąsajos, ir pagal kiekvieną prioritetą vykdomų veiksmų ryšiai ir sąsajos. Ypač daug dėmesio šiuo atžvilgiu skiriama didelio poveikio ir pramonės technologijų kūrimui bei taikymui, atradimo pavertimui rinkos produktu, kelias disciplinas aprėpiantiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, socialiniams ir ekonominiams mokslams bei humanitariniams mokslams, Europos mokslinių tyrimų erdvės veikimo ir laimėjimų skatinimui, bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, į kuriuos integruotas lyčių aspektas, mokslo darbuotojo profesijos patrauklumo didinimui ir tarpvalstybinio ir tarpsektorinio mokslo darbuotojų judumo paprastinimui. | 13 straipsnis


  Kompleksiniai veiksmai


  1.   Užtikrinami programos „Horizontas 2020“ prioritetų tarpusavio ryšiai ir sąsajos, ir pagal kiekvieną prioritetą vykdomų veiksmų ryšiai ir sąsajos. Ypač daug dėmesio šiuo atžvilgiu skiriama didelio poveikio ir pramonės technologijų kūrimui bei taikymui, atradimo pavertimui rinkos produktu, kelias disciplinas aprėpiantiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, socialiniams ir ekonominiams mokslams bei humanitariniams mokslams, Europos mokslinių tyrimų erdvės veikimo ir laimėjimų skatinimui, bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, į kuriuos integruotas lyčių aspektas, mokslo darbuotojo profesijos patrauklumo didinimui ir tarpvalstybinio ir tarpsektorinio mokslo darbuotojų judumo paprastinimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

13 straipsnis

Kompleksiniai veiksmai

1.   Užtikrinami programos „Horizontas 2020“ prioritetų tarpusavio ryšiai ir sąsajos, ir pagal kiekvieną prioritetą vykdomų veiksmų ryšiai ir sąsajos. Ypač daug dėmesio šiuo atžvilgiu skiriama didelio poveikio ir pramonės technologijų kūrimui bei taikymui, atradimo pavertimui rinkos produktu, kelias disciplinas aprėpiantiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, socialiniams ir ekonominiams mokslams bei humanitariniams mokslams, Europos mokslinių tyrimų erdvės veikimo ir laimėjimų skatinimui, bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, į kuriuos integruotas lyčių aspektas, mokslo darbuotojo profesijos patrauklumo didinimui ir tarpvalstybinio ir tarpsektorinio mokslo darbuotojų judumo paprastinimui.

13 straipsnis

Kompleksiniai veiksmai

1.   Užtikrinami programos „Horizontas 2020“ prioritetų tarpusavio ryšiai ir sąsajos, ir pagal kiekvieną prioritetą vykdomų veiksmų ryšiai ir sąsajos. Ypač daug dėmesio šiuo atžvilgiu skiriama didelio poveikio ir pramonės technologijų kūrimui bei taikymui, atradimo pavertimui rinkos produktu, kelias disciplinas aprėpiantiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, socialiniams ir ekonominiams mokslams bei humanitariniams mokslams, Europos mokslinių tyrimų erdvės veikimo ir laimėjimų skatinimui, bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, į kuriuos integruotas lyčių aspektas, mokslo darbuotojo profesijos patrauklumo didinimui ir tarpvalstybinio ir tarpsektorinio mokslo darbuotojų judumo paprastinimui.

Paaiškinimas

Nuomonės projekto 34 punkte nurodyta, kad didelio poveikio technologijų negalima laikyti vien technologijų raida, jos jau MTTV etape turėtų būti susietos su pramonės vertės grandinėmis ir pasauliniais inovacijų vertės tinklais bei su regioninių ekosistemų ir inovacijų branduolių kūrimo bei gebėjimų stiprinimo veikla. Tai geriau atspindi formuluotė „didelio poveikio gebėjimai ir pramonės technologijos“.

9   pakeitimas

20 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė | Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė |
| 1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ padedama stiprinti viešojo sektoriaus subjektų partnerystę, kai veiksmai regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu Sąjungoje įgyvendinami bendrai.
  Ypač daug dėmesio skiriama bendroms valstybių narių programavimo iniciatyvoms. | 1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ padedama stiprinti viešojo sektoriaus subjektų partnerystę, kai veiksmai regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu Sąjungoje įgyvendinami bendrai.
  Ypač daug dėmesio skiriama bendroms valstybių narių programavimo iniciatyvoms |
| 2.   Viešojo sektoriaus subjektų partnerystę galima remti pagal vieną ar kelis 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus, visų pirma: | 2.   Viešojo sektoriaus subjektų partnerystę galima remti pagal vieną ar kelis 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus, visų pirma: |
| a) | pasitelkus ERA–NET priemonę, naudojant dotacijas, kuriomis remiamos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės – jų vykdoma tinklo struktūrų rengimo ir kūrimo veikla, bendros veiklos planavimas, projektavimas, vykdymas ir koordinavimas, taip pat pavienių bendrų kvietimų teikti pasiūlymus ir tarptautinio pobūdžio veiksmų papildomas finansavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė

Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė

1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ padedama stiprinti viešojo sektoriaus subjektų partnerystę, kai veiksmai regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu Sąjungoje įgyvendinami bendrai.

Ypač daug dėmesio skiriama bendroms valstybių narių programavimo iniciatyvoms.

1.   Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ padedama stiprinti viešojo sektoriaus subjektų partnerystę, kai veiksmai regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu Sąjungoje įgyvendinami bendrai.

Ypač daug dėmesio skiriama bendroms valstybių narių programavimo iniciatyvoms

2.   Viešojo sektoriaus subjektų partnerystę galima remti pagal vieną ar kelis 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus, visų pirma:

2.   Viešojo sektoriaus subjektų partnerystę galima remti pagal vieną ar kelis 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus, visų pirma:

a)

pasitelkus ERA–NET priemonę, naudojant dotacijas, kuriomis remiamos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės – jų vykdoma tinklo struktūrų rengimo ir kūrimo veikla, bendros veiklos planavimas, projektavimas, vykdymas ir koordinavimas, taip pat pavienių bendrų kvietimų teikti pasiūlymus ir tarptautinio pobūdžio veiksmų papildomas finansavimas;

| a) | pasitelkus ERA–NET priemonę, naudojant dotacijas, kuriomis remiamos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės – jų vykdoma tinklo struktūrų rengimo ir kūrimo veikla, bendros veiklos planavimas, projektavimas, vykdymas ir koordinavimas, taip pat pavienių bendrų kvietimų teikti pasiūlymus ir tarptautinio pobūdžio veiksmų papildomas finansavimas; |
| --- | --- |

a)

pasitelkus ERA–NET priemonę, naudojant dotacijas, kuriomis remiamos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės – jų vykdoma tinklo struktūrų rengimo ir kūrimo veikla, bendros veiklos planavimas, projektavimas, vykdymas ir koordinavimas, taip pat pavienių bendrų kvietimų teikti pasiūlymus ir tarptautinio pobūdžio veiksmų papildomas finansavimas;

| b) | Sąjungos dalyvavimas programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį įgyvendina kelios valstybės narės. |
| --- | --- |

b)

Sąjungos dalyvavimas programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį įgyvendina kelios valstybės narės.

| b) | Sąjungos dalyvavimas programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį įgyvendina kelios valstybės narės, . |
| --- | --- |

b)

Sąjungos dalyvavimas programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį įgyvendina kelios valstybės narės, .

Atsižvelgiant į a punkte numatytus tikslus, papildomas finansavimas skiriamas atsižvelgiant į ankstesnius didelius finansinius dalyvaujančių subjektų finansinius įsipareigojimus, susijusius su bendrais kvietimais teikti pasiūlymus ir bendrais veiksmais. Taikant ERA-NET priemonę gali būti siekiama suderinti su bendrai skelbiamais kvietimais pateikti pasiūlymus ir bendrų veiksmų vykdymu susijusias taisykles ir įgyvendinimo būdus. Šią priemonę taip pat galima naudoti norint pagal SESV 185 straipsnį parengti iniciatyvą.

Atsižvelgiant į a punkte numatytus tikslus, papildomas finansavimas skiriamas atsižvelgiant į ankstesnius didelius finansinius dalyvaujančių subjektų finansinius įsipareigojimus, susijusius su bendrais kvietimais teikti pasiūlymus ir bendrais veiksmais. Taikant ERA-NET priemonę gali būti siekiama suderinti su bendrai skelbiamais kvietimais pateikti pasiūlymus ir bendrų veiksmų vykdymu susijusias taisykles ir įgyvendinimo būdus. Šią priemonę taip pat galima naudoti norint pagal SESV 185 straipsnį parengti iniciatyvą.

Atsižvelgiant į b punkte numatytus tikslus, šios iniciatyvos siūlomos tik tais atvejais, kai būtina turėti specialią įgyvendinimo struktūrą ir kai dalyvaujančios šalys yra ryžtingai nusiteikusios užtikrinti integravimą mokslo, valdymo ir finansiniu lygiu. Be to, pasiūlymai dėl b punkte nurodytų iniciatyvų nustatomi remiantis visais šiais kriterijais:

Atsižvelgiant į b punkte numatytus tikslus, šios iniciatyvos siūlomos tik tais atvejais, kai būtina turėti specialią įgyvendinimo struktūrą ir kai dalyvaujančios šalys yra ryžtingai nusiteikusios užtikrinti integravimą mokslo, valdymo ir finansiniu lygiu. Be to, pasiūlymai dėl b punkte nurodytų iniciatyvų nustatomi remiantis visais šiais kriterijais:

| a) | aiškus siektino tikslo apibrėžimas ir jo aktualumas programos „Horizontas 2020“ ir bendriems Sąjungos politikos tikslams; |
| --- | --- |

a)

aiškus siektino tikslo apibrėžimas ir jo aktualumas programos „Horizontas 2020“ ir bendriems Sąjungos politikos tikslams;

| a) | aiškus siektino tikslo apibrėžimas ir jo aktualumas programos „Horizontas 2020“ ir bendriems Sąjungos politikos tikslams; |
| --- | --- |

a)

aiškus siektino tikslo apibrėžimas ir jo aktualumas programos „Horizontas 2020“ ir bendriems Sąjungos politikos tikslams;

| b) | aiškūs dalyvaujančių šalių finansiniai įsipareigojimai, įskaitant išankstinius įsipareigojimus sujungti tarptautiniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas nacionalines ir (arba) regionines investicijas; |
| --- | --- |

b)

aiškūs dalyvaujančių šalių finansiniai įsipareigojimai, įskaitant išankstinius įsipareigojimus sujungti tarptautiniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas nacionalines ir (arba) regionines investicijas;

| b) | aiškūs dalyvaujančių šalių finansiniai įsipareigojimai, įskaitant išankstinius įsipareigojimus sujungti tarptautiniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas nacionalines ir (arba) regionines investicijas; |
| --- | --- |

b)

aiškūs dalyvaujančių šalių finansiniai įsipareigojimai, įskaitant išankstinius įsipareigojimus sujungti tarptautiniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas nacionalines ir (arba) regionines investicijas;

| c) | pridėtinė vertė veiksmų imantis Sąjungos lygiu; |
| --- | --- |

c)

pridėtinė vertė veiksmų imantis Sąjungos lygiu;

| c) | pridėtinė vertė veiksmų imantis Sąjungos lygiu; |
| --- | --- |

c)

pridėtinė vertė veiksmų imantis Sąjungos lygiu;

| d) | su įgyvendinamų programų dydžiu ir jų skaičiumi susijusi kritinė masė, veiklos panašumas ir atitinkamų mokslinių tyrimų, kuriuos jie aprėpia, dalis; |
| --- | --- |

d)

su įgyvendinamų programų dydžiu ir jų skaičiumi susijusi kritinė masė, veiklos panašumas ir atitinkamų mokslinių tyrimų, kuriuos jie aprėpia, dalis;

| d) | su įgyvendinamų programų dydžiu ir jų skaičiumi susijusi kritinė masė, veiklos panašumas ir atitinkamų mokslinių tyrimų, kuriuos jie aprėpia, dalis; |
| --- | --- |

d)

su įgyvendinamų programų dydžiu ir jų skaičiumi susijusi kritinė masė, veiklos panašumas ir atitinkamų mokslinių tyrimų, kuriuos jie aprėpia, dalis;

| e) | SESV 185 straipsnio kaip tinkamiausios priemonės siekiant tikslų veiksmingumas. |
| --- | --- |

e)

SESV 185 straipsnio kaip tinkamiausios priemonės siekiant tikslų veiksmingumas.

| e) | SESV 185 straipsnio kaip tinkamiausios priemonės siekiant tikslų veiksmingumas. |
| --- | --- |

e)

SESV 185 straipsnio kaip tinkamiausios priemonės siekiant tikslų veiksmingumas.

Paaiškinimas

Aktyvus regionų vaidmuo yra labai svarbus siekiant programos „Horizontas 2020“ tikslų. Reikia pabrėžti, jog reikalingas lankstumas ir glaudesnis regionų bendradarbiavimas.

Be to, šiuo pakeitimu norima pabrėžti, kad ES dalyvavimui regionų valdžios institucijų vykdomose programose turi būti taikomas tas pas principas kaip ir valstybėms narėms. Tai atitiktų SESV 185 straipsnio dvasią.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 72/2011 fin.

1

(2)  CdR 230/2010 final.

2

(3)  CdR 67/2010 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 373/2010 fin.

5

(6)  CdR 70/2011 fin.

6

(7)  CdR 58/2008 fin.

7

(8)  COM(2011) 822 final.

8

(9)  COM(2011) 817 final.

9

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/156 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/156

---

Regionų komiteto nuomonė. „Kūrybiška Europa“

2012/C 277/15

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina programą „Kūrybiška Europa“. Tai – 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (1) numatyta nauja kultūros ir kūrybos sektoriaus bendroji programa, kuria sujungiamos dabartinės programos „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ ir sukuriama nauja priemonė, sudarysianti geresnes galimybes pasinaudoti ištekliais, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina programą „Kūrybiška Europa“. Tai – 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (1) numatyta nauja kultūros ir kūrybos sektoriaus bendroji programa, kuria sujungiamos dabartinės programos „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ ir sukuriama nauja priemonė, sudarysianti geresnes galimybes pasinaudoti ištekliais,

| — | aiškiai pabrėžia, kad kultūra turi savo vertę, nepriklausomai nuo ekonominių kultūros vertybių ir paslaugų aspektų, todėl rengiant programą turi būti atsižvelgta į šį dvejopą pobūdį, nesutelkiant dėmesio tik į kultūros ekonominį naudingumą, |
| --- | --- |

—

aiškiai pabrėžia, kad kultūra turi savo vertę, nepriklausomai nuo ekonominių kultūros vertybių ir paslaugų aspektų, todėl rengiant programą turi būti atsižvelgta į šį dvejopą pobūdį, nesutelkiant dėmesio tik į kultūros ekonominį naudingumą,

| — | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu gerokai padidinti kultūros ir kūrybos sektoriams skiriamą paramą, kad visa jos suma siektų 1,801 mlrd. eurų, t. y. 37 proc. daugiau nei šiems sektoriams skiriama šiuo metu, |
| --- | --- |

—

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu gerokai padidinti kultūros ir kūrybos sektoriams skiriamą paramą, kad visa jos suma siektų 1,801 mlrd. eurų, t. y. 37 proc. daugiau nei šiems sektoriams skiriama šiuo metu,

| — | mano, kad laisva ir nepriklausoma kultūra yra labai svarbi visuomenės vystymuisi. Ji užtikrina nuomonių įvairovę ir laisvę, suteikia galimybę dalyvauti ir sukuria forumus vertingoms ir nepriklausomoms diskusijoms, be kurių gyvybinga demokratija neįsivaizduojama. |
| --- | --- |

—

mano, kad laisva ir nepriklausoma kultūra yra labai svarbi visuomenės vystymuisi. Ji užtikrina nuomonių įvairovę ir laisvę, suteikia galimybę dalyvauti ir sukuria forumus vertingoms ir nepriklausomoms diskusijoms, be kurių gyvybinga demokratija neįsivaizduojama.

| Pranešėjas | Gábor BIHARY (HU / ESP), Budapešto miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“
  COM(2011) 785 final |

Pranešėjas

Gábor BIHARY (HU / ESP), Budapešto miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“

COM(2011) 785 final

I.   REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina programą „Kūrybiška Europa“. Tai – 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (2) numatyta nauja kultūros ir kūrybos sektoriaus bendroji programa, kuria sujungiamos dabartinės programos „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ ir sukuriama nauja priemonė, sudarysianti geresnes galimybes pasinaudoti ištekliais; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina programą „Kūrybiška Europa“. Tai – 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (2) numatyta nauja kultūros ir kūrybos sektoriaus bendroji programa, kuria sujungiamos dabartinės programos „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ ir sukuriama nauja priemonė, sudarysianti geresnes galimybes pasinaudoti ištekliais;

| 2. | aiškiai pabrėžia, kad kultūra turi savo vertę, nepriklausomai nuo ekonominių kultūros vertybių ir paslaugų aspektų, todėl rengiant programą turi būti atsižvelgta į šį dvejopą pobūdį, nesutelkiant dėmesio tik į kultūros ekonominį naudingumą; |
| --- | --- |

2.

aiškiai pabrėžia, kad kultūra turi savo vertę, nepriklausomai nuo ekonominių kultūros vertybių ir paslaugų aspektų, todėl rengiant programą turi būti atsižvelgta į šį dvejopą pobūdį, nesutelkiant dėmesio tik į kultūros ekonominį naudingumą;

| 3. | pripažįsta, kad sujungdama kultūrą ir sklaidos priemones, ši programa gali pagerinti kultūros produktų sklaidos galimybes, sukurti unikalią internetinę audiovizualinių kūrinių rinką ir paskatinti potencialias darbo vietų kūrimo galimybes kultūros ir kūrybos sektoriuose; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad sujungdama kultūrą ir sklaidos priemones, ši programa gali pagerinti kultūros produktų sklaidos galimybes, sukurti unikalią internetinę audiovizualinių kūrinių rinką ir paskatinti potencialias darbo vietų kūrimo galimybes kultūros ir kūrybos sektoriuose;

| 4. | pritaria pastangoms supaprastinti bendrąją programą, siekiant suteikti Europos kultūros ir kūrybos darbuotojams geresnes prieigos sąlygas ir užtikrinti jiems galimybę vykdyti savo kūrybinę veiklą Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

4.

pritaria pastangoms supaprastinti bendrąją programą, siekiant suteikti Europos kultūros ir kūrybos darbuotojams geresnes prieigos sąlygas ir užtikrinti jiems galimybę vykdyti savo kūrybinę veiklą Europos Sąjungoje ir už jos ribų;

| 5. | pritaria dabartinių programų poveikio vertinimų išvadoms, kuriose nurodytos keturios bendros problemos, kurias tam, kad būtų pasiektas norimas poveikis, reikia spręsti Europos lygmeniu, sujungiant šias programas ir naują finansinę priemonę į vieną bendrą programą:






  a. | Europos kultūrų ir kalbų įvairovės nulemta rinkos fragmentacija, dėl kurios tarpvalstybinė kūrinių sklaida neoptimali ir nepakankamas menininkų bei kitų šios srities specialistų judumas ir netolygus geografinis pasiskirstymas; rinkos fragmentacija taip pat mažina vartotojų pasirinkimo galimybes ir prieigą prie Europos kultūros kūrinių; |
| --- | --- | --- |

5.

pritaria dabartinių programų poveikio vertinimų išvadoms, kuriose nurodytos keturios bendros problemos, kurias tam, kad būtų pasiektas norimas poveikis, reikia spręsti Europos lygmeniu, sujungiant šias programas ir naują finansinę priemonę į vieną bendrą programą:

a.

Europos kultūrų ir kalbų įvairovės nulemta rinkos fragmentacija, dėl kurios tarpvalstybinė kūrinių sklaida neoptimali ir nepakankamas menininkų bei kitų šios srities specialistų judumas ir netolygus geografinis pasiskirstymas; rinkos fragmentacija taip pat mažina vartotojų pasirinkimo galimybes ir prieigą prie Europos kultūros kūrinių;

| b. | būtinybė sektoriams prisitaikyti prie reikalavimų, kuriuos kelia globalizacija ir perėjimas prie skaitmeninių technologijų. Šios tendencijos lemia pasiūlos koncentraciją, užtikrinanti daugiau galimybių vos keliems stambiems rinkos dalyviams ir kelianti grėsmę kultūrų ir kalbų įvairovei; jei būtų rasta tarpvalstybinių metodų ir sprendimų, sektorius gautų didelės naudos; |
| --- | --- |

b.

būtinybė sektoriams prisitaikyti prie reikalavimų, kuriuos kelia globalizacija ir perėjimas prie skaitmeninių technologijų. Šios tendencijos lemia pasiūlos koncentraciją, užtikrinanti daugiau galimybių vos keliems stambiems rinkos dalyviams ir kelianti grėsmę kultūrų ir kalbų įvairovei; jei būtų rasta tarpvalstybinių metodų ir sprendimų, sektorius gautų didelės naudos;

| c. | palyginamųjų duomenų apie kultūros sektorių nacionaliniu ir Europos lygmeniu trūkumas, darantis poveikį Europos masto politikos koordinavimui, galinčiam padėti plėtoti nacionalinę politiką ir paskatinti sisteminius pokyčius, kurie nereikalautų didelių išlaidų iš ES biudžeto ir būtų įgyvendinami visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

c.

palyginamųjų duomenų apie kultūros sektorių nacionaliniu ir Europos lygmeniu trūkumas, darantis poveikį Europos masto politikos koordinavimui, galinčiam padėti plėtoti nacionalinę politiką ir paskatinti sisteminius pokyčius, kurie nereikalautų didelių išlaidų iš ES biudžeto ir būtų įgyvendinami visapusiškai laikantis subsidiarumo principo;

| d. | kultūros ir kūrybos sektorių MVĮ patiriami sunkumai, susiję su nepakankamomis finansavimo galimybėmis. |
| --- | --- |

d.

kultūros ir kūrybos sektorių MVĮ patiriami sunkumai, susiję su nepakankamomis finansavimo galimybėmis.

| 6. | palankiai vertina tai, kad ši su kultūrų ir kalbų įvairovės sklaida glaudžiai susijusi programa, tenkinanti kultūros ir kūrybos sektorių tarpvalstybinio masto veiklos reikmes, papildys kitų ES programų veiklą: struktūrinių fondų investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius, paveldo atkūrimą, kultūros infrastruktūrą ir paslaugas, kultūros paveldo skaitmeninimo fondus ir išorės ryšių bei plėtros priemones; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad ši su kultūrų ir kalbų įvairovės sklaida glaudžiai susijusi programa, tenkinanti kultūros ir kūrybos sektorių tarpvalstybinio masto veiklos reikmes, papildys kitų ES programų veiklą: struktūrinių fondų investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius, paveldo atkūrimą, kultūros infrastruktūrą ir paslaugas, kultūros paveldo skaitmeninimo fondus ir išorės ryšių bei plėtros priemones;

| 7. | džiaugiasi, kad programa bus taip pat grindžiama sėkmingai įgyvendinamų iniciatyvų, tokių kaip MEDIA, Europos paveldo ženklas ir Europos kultūros sostinės, patirtimi; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi, kad programa bus taip pat grindžiama sėkmingai įgyvendinamų iniciatyvų, tokių kaip MEDIA, Europos paveldo ženklas ir Europos kultūros sostinės, patirtimi;

| 8. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu gerokai padidinti kultūros ir kūrybos sektoriams skiriamą paramą, kad visa jos suma siektų 1,801 mlrd. eurų, t. y. 37 proc. daugiau nei šiems sektoriams skiriama šiuo metu; |
| --- | --- |

8.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu gerokai padidinti kultūros ir kūrybos sektoriams skiriamą paramą, kad visa jos suma siektų 1,801 mlrd. eurų, t. y. 37 proc. daugiau nei šiems sektoriams skiriama šiuo metu;

| 9. | pabrėžia, kad paramos didinimas visiškai atitinka strategijos „Europa 2020“ nuostatas ir prioritetus, taip pat jos pavyzdines iniciatyvas, kadangi investuojant į kultūros ir kūrybos sektorius tiesiogiai prisidedama prie šioje strategijoje numatyto pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslo įgyvendinimo bei sudaromos geresnės sąlygos finansavimui gauti kultūros ir kūrybos sektoriuje veikiančioms MVĮ. |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad paramos didinimas visiškai atitinka strategijos „Europa 2020“ nuostatas ir prioritetus, taip pat jos pavyzdines iniciatyvas, kadangi investuojant į kultūros ir kūrybos sektorius tiesiogiai prisidedama prie šioje strategijoje numatyto pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslo įgyvendinimo bei sudaromos geresnės sąlygos finansavimui gauti kultūros ir kūrybos sektoriuje veikiančioms MVĮ.

| 10. | tačiau mano, kad reikia tikslesnių apibrėžčių, visų pirma susijusių su teisiniu pagrindu ir finansinės priemonės taikymo kriterijais; |
| --- | --- |

10.

tačiau mano, kad reikia tikslesnių apibrėžčių, visų pirma susijusių su teisiniu pagrindu ir finansinės priemonės taikymo kriterijais;

| 11. | norėtų priminti, kad dauguma kultūros bei kūrybos sektoriaus įmonių yra mikroįmonės, MVĮ ir savarankiškai dirbančių asmenų įmonės, kurioms reikalingos vietos lygmens iniciatyvos ir organizacinė veikla. Tokia orientacija į vietos specifiką yra teigiamas aspektas regionų požiūriu, nes ji skatina vietos ekonomikos vystymąsi (kūrybiškumas stiprina ekonomikos konkurencingumą) ir taip pat užkerta kelią talentingų vietos kūrėjų emigracijai, išsaugodama atitinkamas darbo vietas. Todėl reikėtų atsižvelgti į ypatingą kultūros darbuotojų ir įmonių padėtį; |
| --- | --- |

11.

norėtų priminti, kad dauguma kultūros bei kūrybos sektoriaus įmonių yra mikroįmonės, MVĮ ir savarankiškai dirbančių asmenų įmonės, kurioms reikalingos vietos lygmens iniciatyvos ir organizacinė veikla. Tokia orientacija į vietos specifiką yra teigiamas aspektas regionų požiūriu, nes ji skatina vietos ekonomikos vystymąsi (kūrybiškumas stiprina ekonomikos konkurencingumą) ir taip pat užkerta kelią talentingų vietos kūrėjų emigracijai, išsaugodama atitinkamas darbo vietas. Todėl reikėtų atsižvelgti į ypatingą kultūros darbuotojų ir įmonių padėtį;

| 12. | palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama didinti kultūrinio sektoriaus pajėgumus ir skatinti tarpvalstybinius kultūrinius ryšius pačioje Europos Sąjungoje ir už jos ribų, turėdamas omenyje, kad kultūrų įvairovė yra vienas iš vystymosi šaltinių; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama didinti kultūrinio sektoriaus pajėgumus ir skatinti tarpvalstybinius kultūrinius ryšius pačioje Europos Sąjungoje ir už jos ribų, turėdamas omenyje, kad kultūrų įvairovė yra vienas iš vystymosi šaltinių;

| 13. | pritaria teiginiui, kad ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį, padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, t. y., skatindama inovacijas, kurios padeda siekti rezultatų socialinėje srityje (3); |
| --- | --- |

13.

pritaria teiginiui, kad ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį, padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, t. y., skatindama inovacijas, kurios padeda siekti rezultatų socialinėje srityje (3);

| 14. | mano, kad kultūra ir menai, taip pat sklaidos priemonės ir audiovizualinis sektorius pajėgūs keisti visuomenės elgseną, kurdami naujus socialinius ryšius ir skatindami atskirus asmenis išnaudoti savo kūrybines galias, be to, kultūra ir menai gali prisidėti saugant demokratinės visuomenės vertybes; |
| --- | --- |

14.

mano, kad kultūra ir menai, taip pat sklaidos priemonės ir audiovizualinis sektorius pajėgūs keisti visuomenės elgseną, kurdami naujus socialinius ryšius ir skatindami atskirus asmenis išnaudoti savo kūrybines galias, be to, kultūra ir menai gali prisidėti saugant demokratinės visuomenės vertybes;

| 15. | mano, kad laisva ir nepriklausoma kultūra yra labai svarbi visuomenės vystymuisi. Ji užtikrina nuomonių įvairovę ir laisvę, suteikia galimybę dalyvauti ir sukuria forumus vertingoms ir nepriklausomoms diskusijoms, be kurių gyvybinga demokratija neįsivaizduojama; |
| --- | --- |

15.

mano, kad laisva ir nepriklausoma kultūra yra labai svarbi visuomenės vystymuisi. Ji užtikrina nuomonių įvairovę ir laisvę, suteikia galimybę dalyvauti ir sukuria forumus vertingoms ir nepriklausomoms diskusijoms, be kurių gyvybinga demokratija neįsivaizduojama;

| 16. | pabrėžia, kad visose Europos Sąjungos valstybėse vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė įgyvendinant kultūros politiką, nes vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka esminė misija – skatinti kultūrą, stiprinti jos poveikį, ypač kai reikia saugoti kultūros paveldą ir remti meno naujoves (4). Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka ir ypatinga pareiga užtikrinti, kad vaikai ir jaunimas turėtų galimybę susipažinti su aktyviu kultūriniu gyvenimu ir jame dalyvauti; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad visose Europos Sąjungos valstybėse vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė įgyvendinant kultūros politiką, nes vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka esminė misija – skatinti kultūrą, stiprinti jos poveikį, ypač kai reikia saugoti kultūros paveldą ir remti meno naujoves (4). Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka ir ypatinga pareiga užtikrinti, kad vaikai ir jaunimas turėtų galimybę susipažinti su aktyviu kultūriniu gyvenimu ir jame dalyvauti;

| 17. | primena, kad jau anksčiau yra pabrėžęs vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos dėl savo artumo piliečiams užima geresnę strateginę padėtį ir gali patenkinti konkrečius įvairių ES kultūros grupių poreikius ir pageidavimus bei veiksmingai sutelkti vietos ir regionų bendruomenes skatinant geresnį kultūrų dialogą (5); |
| --- | --- |

17.

primena, kad jau anksčiau yra pabrėžęs vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos dėl savo artumo piliečiams užima geresnę strateginę padėtį ir gali patenkinti konkrečius įvairių ES kultūros grupių poreikius ir pageidavimus bei veiksmingai sutelkti vietos ir regionų bendruomenes skatinant geresnį kultūrų dialogą (5);

| 18. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms pavyko integruoti kultūros ir kūrybos sektorių į savo vystymosi strategiją, o tai padėjo sustiprinti vietos ekonomiką; vietos bendruomenių lygmeniu galima įsteigti jaunųjų talentų duomenų bankus ir tinklus, skatinti jaunimą studijuoti meną ir kultūrą, remti jaunųjų menininkų profesinį tobulinimą, įgyvendinti įvairialypei terpei skirtus ir daugiakultūrius eksperimentus, skirti viešąsias erdves jaunųjų menininkų kūriniams, skatinti jaunųjų žiūrovų meninį ir kultūrinį ugdymą, remti jaunimo veiklą meno ir kultūros susivienijimuose ir skatinti naujoves vietos tradicijų ir papročių srityse (6); |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms pavyko integruoti kultūros ir kūrybos sektorių į savo vystymosi strategiją, o tai padėjo sustiprinti vietos ekonomiką; vietos bendruomenių lygmeniu galima įsteigti jaunųjų talentų duomenų bankus ir tinklus, skatinti jaunimą studijuoti meną ir kultūrą, remti jaunųjų menininkų profesinį tobulinimą, įgyvendinti įvairialypei terpei skirtus ir daugiakultūrius eksperimentus, skirti viešąsias erdves jaunųjų menininkų kūriniams, skatinti jaunųjų žiūrovų meninį ir kultūrinį ugdymą, remti jaunimo veiklą meno ir kultūros susivienijimuose ir skatinti naujoves vietos tradicijų ir papročių srityse (6);

| 19. | pabrėžia, kad audiovizualinis sektorius yra ne tik industrija, turinti didelės reikšmės augimui, konkurencingumui ir užimtumui, bet ir itin svarbi veiklos sritis, padedanti saugoti ir skatinti miestų ir regionų kultūrinį identitetą ir kultūrų įvairovę. Dėl savo pobūdžio šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą (7); |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad audiovizualinis sektorius yra ne tik industrija, turinti didelės reikšmės augimui, konkurencingumui ir užimtumui, bet ir itin svarbi veiklos sritis, padedanti saugoti ir skatinti miestų ir regionų kultūrinį identitetą ir kultūrų įvairovę. Dėl savo pobūdžio šis sektorius yra labai svarbus Europos socialinių vertybių sklaidos ir tinkamo demokratinių visuomenių funkcionavimo veiksnys, kadangi audiovizualiniai kūriniai gali atlikti reikšmingą vaidmenį formuojant europinį identitetą (7);

| 20. | pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius keičiantis audiovizualiniais kūriniais ir bandant naujus ryšių užmezgimo ir keitimosi turiniu būdus. Šis perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujų žiūrovų, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį (8); |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad perėjimas prie skaitmeninio formato sudaro naujas galimybes skirtingiems Europos regionams užmegzti tarpusavio ryšius keičiantis audiovizualiniais kūriniais ir bandant naujus ryšių užmezgimo ir keitimosi turiniu būdus. Šis perėjimas gali suteikti galimybę pritraukti naujų žiūrovų, pasinaudoti alternatyvaus turinio privalumais, teikti naujas paslaugas ir atkreipti didesnį dėmesį į skirtingų regionų sukurtą turinį (8);

| 21. | dar kartą ragina Tarybą ir Europos Parlamentą stipriau akcentuoti esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant ir skleidžiant kultūrą savo bendruomenėse (9) ir užtikrinti, kad naujojoje programoje vietos ir regionų valdžios institucijoms bus suteiktas svaresnis vaidmuo; |
| --- | --- |

21.

dar kartą ragina Tarybą ir Europos Parlamentą stipriau akcentuoti esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant ir skleidžiant kultūrą savo bendruomenėse (9) ir užtikrinti, kad naujojoje programoje vietos ir regionų valdžios institucijoms bus suteiktas svaresnis vaidmuo;

| 22. | šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp stambiems globaliems projektams skiriamų išteklių ir vietos bei regiono lygmeniu sukoncentruotų priemonių ir veiksmų finansavimo; |
| --- | --- |

22.

šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp stambiems globaliems projektams skiriamų išteklių ir vietos bei regiono lygmeniu sukoncentruotų priemonių ir veiksmų finansavimo;

| 23. | primygtinai prašo Tarybos ir Europos Parlamento sudaryti galimybę sprendimų priėmimo procese aktyviau dalyvauti kultūros veikėjams, užuot pernelyg didelį dėmesį sutelkus į finansų sektoriaus vaidmenį įgyvendinant reglamentą; |
| --- | --- |

23.

primygtinai prašo Tarybos ir Europos Parlamento sudaryti galimybę sprendimų priėmimo procese aktyviau dalyvauti kultūros veikėjams, užuot pernelyg didelį dėmesį sutelkus į finansų sektoriaus vaidmenį įgyvendinant reglamentą;

| 24. | pripažįsta, kad pasiūlyme numatytos priemonės tenkina subsidiarumo ir proporcingumo principų reikalavimus, tačiau pabrėžia, kad rengiant, įgyvendinant Europos kultūros ir kūrybos sektorių finansavimo priemones ir jas valdant reikėtų nuolat konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad pasiūlyme numatytos priemonės tenkina subsidiarumo ir proporcingumo principų reikalavimus, tačiau pabrėžia, kad rengiant, įgyvendinant Europos kultūros ir kūrybos sektorių finansavimo priemones ir jas valdant reikėtų nuolat konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 25. | norėtų savo veikla prisidėti prie kuo aktyvesnio programos „Kūrybiška Europa“ propagavimo Europos Sąjungos regionuose ir siūlo bendradarbiauti šioje srityje; be to, Komitetas norėtų dalyvauti programos įgyvendinimo stebėsenos procese; |
| --- | --- |

25.

norėtų savo veikla prisidėti prie kuo aktyvesnio programos „Kūrybiška Europa“ propagavimo Europos Sąjungos regionuose ir siūlo bendradarbiauti šioje srityje; be to, Komitetas norėtų dalyvauti programos įgyvendinimo stebėsenos procese;

| 26. | iš esmės pritaria bendrosios programos suskaidymui į tris paprogrames (tarpsektorinę paprogramę, paprogramę „Kultūra“ ir paprogramę MEDIA) ir preliminariam biudžeto paskirstymui kiekvienai šių paprogramių, tačiau atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant programą būtina užtikrinti tam tikrą lankstumą, kad prireikus ir atsižvelgiant į poreikius ir patirtį būtų galima perskirstyti paprogramių biudžeto lėšas; |
| --- | --- |

26.

iš esmės pritaria bendrosios programos suskaidymui į tris paprogrames (tarpsektorinę paprogramę, paprogramę „Kultūra“ ir paprogramę MEDIA) ir preliminariam biudžeto paskirstymui kiekvienai šių paprogramių, tačiau atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant programą būtina užtikrinti tam tikrą lankstumą, kad prireikus ir atsižvelgiant į poreikius ir patirtį būtų galima perskirstyti paprogramių biudžeto lėšas;

| 27. | pažymi, jog svarbu, kad šioje naujoje struktūroje neliktų nuošalyje menų ir kultūros paveldo sektoriai; |
| --- | --- |

27.

pažymi, jog svarbu, kad šioje naujoje struktūroje neliktų nuošalyje menų ir kultūros paveldo sektoriai;

Tarpsektorinė paprogramė

| 28. | pritaria Komisijos pasiūlytam strateginiam ir integraciniam požiūriui, taikomam siekiant remti kultūros ir kūrybos sektorių vystymąsi; |
| --- | --- |

28.

pritaria Komisijos pasiūlytam strateginiam ir integraciniam požiūriui, taikomam siekiant remti kultūros ir kūrybos sektorių vystymąsi;

| 29. | pabrėžia, kad norint, jog integruotos vystymosi strategijos būtų sėkmingos, jos turėtų būtų apibrėžtos atitinkamu teritoriniu lygmeniu, valdžios institucijoms, atsakingoms už skirtingas politikos sritis (pavyzdžiui, ekonomikos vystymą, užimtumą, švietimą ir kultūrą) užmezgant partnerystės ryšius su pilietinės visuomenės, visų pirma verslininkų, darbuotojų ir piliečių asociacijų atstovais. |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad norint, jog integruotos vystymosi strategijos būtų sėkmingos, jos turėtų būtų apibrėžtos atitinkamu teritoriniu lygmeniu, valdžios institucijoms, atsakingoms už skirtingas politikos sritis (pavyzdžiui, ekonomikos vystymą, užimtumą, švietimą ir kultūrą) užmezgant partnerystės ryšius su pilietinės visuomenės, visų pirma verslininkų, darbuotojų ir piliečių asociacijų atstovais.

| 30. | pažymi, kad reikėtų ištirti, kurios sritys ir temos labiausiai išplėtotos regionuose ir vietos bendruomenėse, ir todėl parama turi būti skiriama joms, nes kiekvienas regionas turi galimybių, kurias būtina identifikuoti: didieji miestai ir regionai turi daugiau priemonių ir galimybių, leidžiančių jiems tapti daugiapakopiais kūrybos ir traukos centrais, tuo tarpu mažieji ir neturtingesni regionai, ypač esantys ES pakraščiuose arba rečiau apgyvendinti, turi būti remiami, kad galėtų atskleisti savo kultūrines vertybes visam pasauliui; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad reikėtų ištirti, kurios sritys ir temos labiausiai išplėtotos regionuose ir vietos bendruomenėse, ir todėl parama turi būti skiriama joms, nes kiekvienas regionas turi galimybių, kurias būtina identifikuoti: didieji miestai ir regionai turi daugiau priemonių ir galimybių, leidžiančių jiems tapti daugiapakopiais kūrybos ir traukos centrais, tuo tarpu mažieji ir neturtingesni regionai, ypač esantys ES pakraščiuose arba rečiau apgyvendinti, turi būti remiami, kad galėtų atskleisti savo kultūrines vertybes visam pasauliui;

| 31. | jau anksčiau pabrėžė būtinybę kaupti patikimą informaciją apie bendrą Europos kultūros sektoriaus būklę (10), todėl pritaria priemonėms, kuriomis teikiama parama duomenų rinkimui, tyrimų atlikimui, ateities profesijoms ir darbo vietų kūrimo priemonėms, vertinimams. Nepaisant to, duomenys turėtų būti renkami ir analizuojami bendradarbiaujant nacionalinėms ir Europos statistikos įstaigoms, kad būtų išvengta lėšų, sąnaudų dubliavimosi ir būtų užtikrintas saugus duomenų tvarkymas; |
| --- | --- |

31.

jau anksčiau pabrėžė būtinybę kaupti patikimą informaciją apie bendrą Europos kultūros sektoriaus būklę (10), todėl pritaria priemonėms, kuriomis teikiama parama duomenų rinkimui, tyrimų atlikimui, ateities profesijoms ir darbo vietų kūrimo priemonėms, vertinimams. Nepaisant to, duomenys turėtų būti renkami ir analizuojami bendradarbiaujant nacionalinėms ir Europos statistikos įstaigoms, kad būtų išvengta lėšų, sąnaudų dubliavimosi ir būtų užtikrintas saugus duomenų tvarkymas;

| 32. | pabrėžia, kad tarpsektorinė aplinka užtikrina geriausias sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams klestėti, todėl rekomenduoja skatinti meno, filosofijos, mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ir pramonės įmonių sąsajas ir suartėjimą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad tarpsektorinė aplinka užtikrina geriausias sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams klestėti, todėl rekomenduoja skatinti meno, filosofijos, mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ir pramonės įmonių sąsajas ir suartėjimą;

| 33. | mano, kad labai svarbu vystyti tikrą kultūros ir kūrybos sektorių „kūrybinę partnerystę“ su kitomis sritimis, tokiomis kaip švietimas, pramonė, mokslo tyrimai ir viešasis administravimas, bei ragina sukurti veiksmingas priemones perkelti kūrybines žinias, pavyzdžiui, dizainą, į kitus sektorius; |
| --- | --- |

33.

mano, kad labai svarbu vystyti tikrą kultūros ir kūrybos sektorių „kūrybinę partnerystę“ su kitomis sritimis, tokiomis kaip švietimas, pramonė, mokslo tyrimai ir viešasis administravimas, bei ragina sukurti veiksmingas priemones perkelti kūrybines žinias, pavyzdžiui, dizainą, į kitus sektorius;

Paprogramė „Kultūra“

| 34. | palankiai vertina priemones, skirtas padidinti kultūros sektoriaus pajėgumus, ir skatinančias tarpvalstybinius kultūrinius ryšius pačioje Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina priemones, skirtas padidinti kultūros sektoriaus pajėgumus, ir skatinančias tarpvalstybinius kultūrinius ryšius pačioje Europos Sąjungoje ir už jos ribų;

| 35. | džiaugiasi, kad paprogramėje „Kultūra“ ypatingas dėmesys skiriamas tarptautinių ryšių ir judumo stiprinimui, įskaitant tarptautines gastroles, naujas Europos platformas, skatinančias stambių struktūrų kūrimą, ir labiau strateginėms paramos priemonėms, skatinančioms verstinės literatūros kūrinių leidybą ir jų sklaidą; |
| --- | --- |

35.

džiaugiasi, kad paprogramėje „Kultūra“ ypatingas dėmesys skiriamas tarptautinių ryšių ir judumo stiprinimui, įskaitant tarptautines gastroles, naujas Europos platformas, skatinančias stambių struktūrų kūrimą, ir labiau strateginėms paramos priemonėms, skatinančioms verstinės literatūros kūrinių leidybą ir jų sklaidą;

| 36. | pabrėžia, kad pasibaigus krizei kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, skatindama inovacijas kaip būdą spręsti socialinius klausimus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad pasibaigus krizei kultūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį padėdama kūrybiškai įgyvendinti socialinės politikos tikslus, skatindama inovacijas kaip būdą spręsti socialinius klausimus;

| 37. | džiaugiasi, kad numatoma teikti paramą tarpvalstybinei kultūros sklaidai, ir pabrėžia, kaip svarbu remti sektorius, kurie sudaro sąlygas kultūrai pasiekti auditoriją, nepaisant kartais nepalankios regionų geografinės padėties ir kalbų įvairovės keliamų problemų; |
| --- | --- |

37.

džiaugiasi, kad numatoma teikti paramą tarpvalstybinei kultūros sklaidai, ir pabrėžia, kaip svarbu remti sektorius, kurie sudaro sąlygas kultūrai pasiekti auditoriją, nepaisant kartais nepalankios regionų geografinės padėties ir kalbų įvairovės keliamų problemų;

| 38. | pabrėžia, kad investicijos į kultūrą turi vienodai remti tiek individualią, tiek ir kolektyvinę kūrybą, taip pat ir esminės reikšmės kultūros ir kūrybos sektoriams turinčias sritis, tokias kaip nauji verslo modeliai, kūrybiškumas ir inovacijos, skaitmeninimas, žmogiškojo kapitalo sertifikavimo sistemos ir vystymas bei kūrybinė partnerystė su kitais sektoriais. |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad investicijos į kultūrą turi vienodai remti tiek individualią, tiek ir kolektyvinę kūrybą, taip pat ir esminės reikšmės kultūros ir kūrybos sektoriams turinčias sritis, tokias kaip nauji verslo modeliai, kūrybiškumas ir inovacijos, skaitmeninimas, žmogiškojo kapitalo sertifikavimo sistemos ir vystymas bei kūrybinė partnerystė su kitais sektoriais.

| 39. | pabrėžia bendrų privačiojo ir viešojo sektorių iniciatyvų vystymo svarbą siekiant remti meninius eksperimentus, kurie gali būti abipusiai naudingi stiprinant kultūrą ir didinant įmonių pelningumą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia bendrų privačiojo ir viešojo sektorių iniciatyvų vystymo svarbą siekiant remti meninius eksperimentus, kurie gali būti abipusiai naudingi stiprinant kultūrą ir didinant įmonių pelningumą;

| 40. | patvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali veiksmingiau veikti informuodamos vietos įmones, kaip ir kokiomis priemonėmis remti vietos ir regionų lygmens kultūrinę veiklą; |
| --- | --- |

40.

patvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali veiksmingiau veikti informuodamos vietos įmones, kaip ir kokiomis priemonėmis remti vietos ir regionų lygmens kultūrinę veiklą;

| 41. | pažymi, kad privatusis sektorius neretai atlieka svarbų vaidmenį kultūros rėmimo srityje, laikydamasis įmonių socialinės atsakomybės principo ir teikdamas dotacijas ar paramą kitomis formomis; tačiau vietos ir regionų valdžios institucijos savo ruožtu gali prisidėti kuriant aplinką, kurioje būtų sudarytos palankiausios sąlygos naudotis šia parama; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad privatusis sektorius neretai atlieka svarbų vaidmenį kultūros rėmimo srityje, laikydamasis įmonių socialinės atsakomybės principo ir teikdamas dotacijas ar paramą kitomis formomis; tačiau vietos ir regionų valdžios institucijos savo ruožtu gali prisidėti kuriant aplinką, kurioje būtų sudarytos palankiausios sąlygos naudotis šia parama;

| 42. | pripažįsta nuoseklaus ir vidutinės trukmės bei ilgalaikio požiūrio svarbą planuojant kultūros plėtojimui skirtas priemones. Geras pavyzdys - Europos kultūros sostinės (EKS) (11) iniciatyva, kadangi ilgalaikė strategija skatina tvaresnius kultūrinio vystymo metodus, stiprina daromą poveikį ir jo ilgalaikiškumą bei pabrėžia Europos kultūrų turtingumą, įvairovę ir sąlyčio taškus; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta nuoseklaus ir vidutinės trukmės bei ilgalaikio požiūrio svarbą planuojant kultūros plėtojimui skirtas priemones. Geras pavyzdys - Europos kultūros sostinės (EKS) (11) iniciatyva, kadangi ilgalaikė strategija skatina tvaresnius kultūrinio vystymo metodus, stiprina daromą poveikį ir jo ilgalaikiškumą bei pabrėžia Europos kultūrų turtingumą, įvairovę ir sąlyčio taškus;

Paprogramė MEDIA

| 43. | atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį skatindamos kurti vietos ir regionų audiovizualinius kūrinius, veiksmingai remdamos jų gamybą ir aktyviai prisidėdamos prie kultūrų įvairovės ir jų dialogo skatinimo (12); |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį skatindamos kurti vietos ir regionų audiovizualinius kūrinius, veiksmingai remdamos jų gamybą ir aktyviai prisidėdamos prie kultūrų įvairovės ir jų dialogo skatinimo (12);

| 44. | pripažįsta plataus masto tarptautinio bendradarbiavimo audiovizualiniame sektoriuje programos, kuria siekiama stiprinti Europos ir trečiųjų šalių kino pramonės kultūrinius ir komercinius ryšius, parengimo svarbą; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta plataus masto tarptautinio bendradarbiavimo audiovizualiniame sektoriuje programos, kuria siekiama stiprinti Europos ir trečiųjų šalių kino pramonės kultūrinius ir komercinius ryšius, parengimo svarbą;

| 45. | sutinka, kad reikės spręsti uždavinius, susijusius su audiovizualinės erdvės pokyčiais pasaulio mastu, kuriuos lemia technologijos pažanga ir struktūrų silpnumas, dėl kurio nukenčia Europos audiovizualinių kūrinių sklaida trečiųjų šalių rinkose ir kuris trukdo šio sektoriaus Europos pramonei naudotis pasaulinio masto perspektyvomis bei kelia grėsmę jo konkurencingumui; |
| --- | --- |

45.

sutinka, kad reikės spręsti uždavinius, susijusius su audiovizualinės erdvės pokyčiais pasaulio mastu, kuriuos lemia technologijos pažanga ir struktūrų silpnumas, dėl kurio nukenčia Europos audiovizualinių kūrinių sklaida trečiųjų šalių rinkose ir kuris trukdo šio sektoriaus Europos pramonei naudotis pasaulinio masto perspektyvomis bei kelia grėsmę jo konkurencingumui;

| 46. | atsižvelgdamas į socialinį programos aspektą nurodo, kad naudojimosi žiniasklaidos priemonėmis raštingumo ugdymas bei mokymo metodų pritaikymas mokykloje ir už jos ribų yra labai svarbus Europos ateičiai; reikėtų taip pat teikti paramą mokymui naujųjų komunikacijos technologijų srityje, kurios yra itin svarbios socialinei ir profesinei integracijai (13); |
| --- | --- |

46.

atsižvelgdamas į socialinį programos aspektą nurodo, kad naudojimosi žiniasklaidos priemonėmis raštingumo ugdymas bei mokymo metodų pritaikymas mokykloje ir už jos ribų yra labai svarbus Europos ateičiai; reikėtų taip pat teikti paramą mokymui naujųjų komunikacijos technologijų srityje, kurios yra itin svarbios socialinei ir profesinei integracijai (13);

| 47. | primena kino atliekamą vaidmenį formuojant Europos identitetą ir integruojant regionus (14); |
| --- | --- |

47.

primena kino atliekamą vaidmenį formuojant Europos identitetą ir integruojant regionus (14);

| 48. | pabrėžia, kad programa sudaro galimybes kultūros pramonei plėtoti kultūros ir kitų sektorių (IRT, mokslinių tyrimų, turizmo, socialinių partnerių ir kt.) kūrybines partnerystes, tokiu būdu stiprindama investicijų į kultūrą ir kūrybą socialinį ir ekonominį poveikį (15), ypač ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, regionų ir miestų plėtojimo bei jų patrauklumo didinimo apsektais; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad programa sudaro galimybes kultūros pramonei plėtoti kultūros ir kitų sektorių (IRT, mokslinių tyrimų, turizmo, socialinių partnerių ir kt.) kūrybines partnerystes, tokiu būdu stiprindama investicijų į kultūrą ir kūrybą socialinį ir ekonominį poveikį (15), ypač ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, regionų ir miestų plėtojimo bei jų patrauklumo didinimo apsektais;

| 49. | pabrėžia, kad būtina taikyti daugiau priemonių siekiant mobilizuoti visą Europos kūrybinio turinio potencialą (16), siekiant didinti novatoriškų ir kokybiškų Europos kūrinių gamybą, gerinti prieigą prie jų ir jų sklaidą, skatinti Europos kultūrų įvairovę ir didinti Europos konkurencingumą sklaidos priemonių srityje; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad būtina taikyti daugiau priemonių siekiant mobilizuoti visą Europos kūrybinio turinio potencialą (16), siekiant didinti novatoriškų ir kokybiškų Europos kūrinių gamybą, gerinti prieigą prie jų ir jų sklaidą, skatinti Europos kultūrų įvairovę ir didinti Europos konkurencingumą sklaidos priemonių srityje;

| 50. | pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos privalo imtis pagrindinio vaidmens valdant savo kultūros ir kalbų paveldą, propaguoti naujus verslo modelius vietos kūrybinėse įmonėse ir vietos žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos institutų ir organizacijų (17); |
| --- | --- |

50.

pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos privalo imtis pagrindinio vaidmens valdant savo kultūros ir kalbų paveldą, propaguoti naujus verslo modelius vietos kūrybinėse įmonėse ir vietos žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos institutų ir organizacijų (17);

| 51. | primena, kad nors „Kūrybiška Europa“ nėra socialinė programa, naujųjų paslaugų ir skaitmeninių sklaidos priemonių bei su kūrinių turiniu susijusi politika negali būti rengiama remiantis vien tik ekonominiais kriterijais; joje būtinai turi būti atsižvelgta ir į kultūrinius bei socialinius kriterijus (18). Todėl kūrybinis turinys turėtų padėti skatinti socialinę sanglaudą ir įtrauktį, visų pirma atskirties grėsmę arba kitų socialinių sunkumų patiriančių grupių atžvilgiu; |
| --- | --- |

51.

primena, kad nors „Kūrybiška Europa“ nėra socialinė programa, naujųjų paslaugų ir skaitmeninių sklaidos priemonių bei su kūrinių turiniu susijusi politika negali būti rengiama remiantis vien tik ekonominiais kriterijais; joje būtinai turi būti atsižvelgta ir į kultūrinius bei socialinius kriterijus (18). Todėl kūrybinis turinys turėtų padėti skatinti socialinę sanglaudą ir įtrauktį, visų pirma atskirties grėsmę arba kitų socialinių sunkumų patiriančių grupių atžvilgiu;

Rezultatai ir stebėsena

| 52. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti programos ir nacionalinių bei regioninių pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimo sinergiją. |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti programos ir nacionalinių bei regioninių pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimo sinergiją.

| 53. | pripažįsta, kad vertinant rezultatus teks atsižvelgti į tai, kad veiklos rezultatai priklauso nuo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kita Europos ir nacionalinio lygmens veikla, ir todėl poveikis veiklos rodikliams ne visuomet gali būti priskiriamas programai „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad vertinant rezultatus teks atsižvelgti į tai, kad veiklos rezultatai priklauso nuo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kita Europos ir nacionalinio lygmens veikla, ir todėl poveikis veiklos rodikliams ne visuomet gali būti priskiriamas programai „Kūrybiška Europa“;

| 54. | pritaria, jog naudinga parengti kiekybinius rodiklius, skirtus bendriesiems ir konkretiesiems tikslams, susijusiems su kultūrine ir kūrybine veikla, pvz., užimtumo, prieinamumo, partnerysčių skaičiaus, mokymosi galimybių, kūrinių sklaidos ir veiklos vykdytojų judumo, filmų auditorijos dydžio ir Europoje sukurtų audiovizualinių kūrinių procento rodiklius; tuo pačiu metu pabrėžia regioninį šių rodiklių matmenį. Komitetas apgailestauja, kad programos rodikliai pernelyg susiję su ekonomikos augimu, pelnu ir konkurencija ir todėl jie nevisiškai tinka vertinti nekomercinį kultūros sektorių ar vykdyti jo stebėseną; |
| --- | --- |

54.

pritaria, jog naudinga parengti kiekybinius rodiklius, skirtus bendriesiems ir konkretiesiems tikslams, susijusiems su kultūrine ir kūrybine veikla, pvz., užimtumo, prieinamumo, partnerysčių skaičiaus, mokymosi galimybių, kūrinių sklaidos ir veiklos vykdytojų judumo, filmų auditorijos dydžio ir Europoje sukurtų audiovizualinių kūrinių procento rodiklius; tuo pačiu metu pabrėžia regioninį šių rodiklių matmenį. Komitetas apgailestauja, kad programos rodikliai pernelyg susiję su ekonomikos augimu, pelnu ir konkurencija ir todėl jie nevisiškai tinka vertinti nekomercinį kultūros sektorių ar vykdyti jo stebėseną;

| 55. | kalbant apie Europos kultūros ir kūrybos sektoriaus finansinio pajėgumo stiprinimo tikslo įgyvendinimą, palankiai vertina tai, kad minimas ne tik paskolų dydis, bet ir finansų įstaigų, finansuojančių kultūros ir kūrybos sektorių veiklą, skaičius ir geografinis pasiskirstymas; |
| --- | --- |

55.

kalbant apie Europos kultūros ir kūrybos sektoriaus finansinio pajėgumo stiprinimo tikslo įgyvendinimą, palankiai vertina tai, kad minimas ne tik paskolų dydis, bet ir finansų įstaigų, finansuojančių kultūros ir kūrybos sektorių veiklą, skaičius ir geografinis pasiskirstymas;

| 56. | prašo Tarybos ir Europos Parlamento užtikrinti, kad be reguliarios stebėsenos, Komisija pateiktų Regionų komitetui vertinimo ataskaitą, kurią ji turi parengti ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje, kad būtų galima įvertinti, ar programa įgyvendino savo tikslus, yra veiksminga ir suteikia Europai papildomos naudos. |
| --- | --- |

56.

prašo Tarybos ir Europos Parlamento užtikrinti, kad be reguliarios stebėsenos, Komisija pateiktų Regionų komitetui vertinimo ataskaitą, kurią ji turi parengti ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje, kad būtų galima įvertinti, ar programa įgyvendino savo tikslus, yra veiksminga ir suteikia Europai papildomos naudos.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

3 punkto 1 dalis

Papildoma Europos nauda

| Komisijos siūlomas tesktas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal Programą remiami tik tie veiksmai ir veikla, kurie gali suteikti papildomos Europos naudos ir padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų tikslus. | Pagal Programą remiami tik tie veiksmai ir veikla, kurie gali suteikti papildomos Europos naudos ir padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų tikslus . |

Komisijos siūlomas tesktas

Pakeitimas

Pagal Programą remiami tik tie veiksmai ir veikla, kurie gali suteikti papildomos Europos naudos ir padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų tikslus.

Pagal Programą remiami tik tie veiksmai ir veikla, kurie gali suteikti papildomos Europos naudos ir padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų tikslus .

Paaiškinimas

Papildoma Europos nauda susijusi ne tik su strategija „Europa 2020“, bet ir, be kita ko, su programa „Horizontas 2020“ ir sanglaudos tikslais.

2   pakeitimas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

Papildoma Europos nauda

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tarptautinio veiklos pobūdžio ir poveikio, papildysiančio nacionalinių, tarptautinių ir kitų Sąjungos programų poveikį; | tarptautinio veiklos pobūdžio ir poveikio, papildysiančio nacionalinių, tarptautinių ir kitų Sąjungos programų poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tarptautinio veiklos pobūdžio ir poveikio, papildysiančio nacionalinių, tarptautinių ir kitų Sąjungos programų poveikį;

tarptautinio veiklos pobūdžio ir poveikio, papildysiančio nacionalinių, tarptautinių ir kitų Sąjungos programų poveikį;

Paaiškinimas

Yra tarptautinių projektų ir programų, kurios rengiamos ir įgyvendinamos vietos ir regionų lygmeniu. Jie taip pat turėtų gauti Europos finansavimą iš būsimosios programos „Kūrybiška Europa“.

3   pakeitimas

5straipsnio c punktas

Konkretieji Programos tikslai

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| didinti finansinius kultūros ir kūrybos sektorių, visų pirma juose veikiančių mažų ir vidutinių įmonių ir organizacijų, pajėgumus; | didinti finansinius kultūros ir kūrybos sektorių, visų pirma juose veikiančių mažų ir vidutinių įmonių ir organizacijų, pajėgumus; |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

didinti finansinius kultūros ir kūrybos sektorių, visų pirma juose veikiančių mažų ir vidutinių įmonių ir organizacijų, pajėgumus;

didinti finansinius kultūros ir kūrybos sektorių, visų pirma juose veikiančių mažų ir vidutinių įmonių ir organizacijų, pajėgumus;

Paaiškinimas

Programos konkrečių tikslų aprėptis turėtų būti platesnė ir siekti žemesnį nei MVĮ lygį, kad būtų tiksliai atspindėta įmonių, realiai dirbančių kūrybos ir kultūros sektoriuose, įvairovė.

4   pakeitimas

7 straipsnio 1 dalies a punktas

Finansinė kultūros ir kūrybos sektorių priemonė

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| suteikti daugiau finansavimo galimybių Europos kultūros ir kūrybos sektorių mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms; | suteikti daugiau finansavimo galimybių mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms; |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

suteikti daugiau finansavimo galimybių Europos kultūros ir kūrybos sektorių mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms;

suteikti daugiau finansavimo galimybių mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms;

Paaiškinimas

Kultūros ir kūrybos sektorių programos aprėptis turėtų būti platesnė ir siekti žemesnį nei MVĮ lygį, kad būtų tiksliai atspindėta įmonių, realiai dirbančių kūrybos ir kultūros sektoriuose, įvairovė.

5   pakeitimas

13 straipsnio 1 dalies a punktas

Suderinamumas ir papildomumas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atitinkamų sričių, visų pirma švietimo, užimtumo, sveikatos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių, turizmo, teisingumo ir vystymosi, ES politika; | atitinkamų sričių, visų pirma švietimo, užimtumo, sveikatos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių, turizmo, teisingumo ir vystymosi, ES politika; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atitinkamų sričių, visų pirma švietimo, užimtumo, sveikatos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių, turizmo, teisingumo ir vystymosi, ES politika;

atitinkamų sričių, visų pirma švietimo, užimtumo, sveikatos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, įmonių, turizmo, teisingumo ir vystymosi, ES politika;

Paaiškinimas

Kultūros sektoriui Europos Sąjungoje tenka labai aktyvus vaidmuo ekonomikoje ir darbo vietų kūrimo srityje, todėl jis labai prisideda vystant vietos ir regiono lygmenis. Kultūros ir kūrybos sektoriams skiriama parama, mažindama išsivystymo lygio atotrūkį tarp regionų, gali taip pat sustiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę visos Europos Sąjungos sanglaudą.

6   pakeitimas

14 straipsnio 1 dalis

Stebėsena ir vertinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija užtikrina reguliarią programos „Kūrybiška Europa“ stebėseną ir nepriklausomą vertinimą naudojant toliau nurodytus veiklos rodiklius. Reikia atsižvelgti į tai, kad galimybė pasiekti tikslus priklauso nuo papildomo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kita Europos ir nacionalinio lygmens veikla: | 1.   Komisija užtikrina reguliarią programos „Kūrybiška Europa“ stebėseną ir nepriklausomą vertinimą naudojant toliau nurodytus veiklos rodiklius. Reikia atsižvelgti į tai, kad galimybė pasiekti tikslus priklauso nuo papildomo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kit Europos ir nacionalinio lygmens : |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisija užtikrina reguliarią programos „Kūrybiška Europa“ stebėseną ir nepriklausomą vertinimą naudojant toliau nurodytus veiklos rodiklius. Reikia atsižvelgti į tai, kad galimybė pasiekti tikslus priklauso nuo papildomo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kita Europos ir nacionalinio lygmens veikla:

1.   Komisija užtikrina reguliarią programos „Kūrybiška Europa“ stebėseną ir nepriklausomą vertinimą naudojant toliau nurodytus veiklos rodiklius. Reikia atsižvelgti į tai, kad galimybė pasiekti tikslus priklauso nuo papildomo poveikio, kurį kultūros ir kūrybos sektoriuose daro kit Europos ir nacionalinio lygmens :

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

7   pakeitimas

1 priedas

Kultūros ir kūrybos sektorių finansinės priemonės įgyvendinimo tvarka

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija nustato kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą finansinę priemonę, kuri bus įgyvendinama pagal Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių skolos priemonę. Pagal šią priemonę teikiama finansinė parama yra skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms, veikiančioms kultūros ir kūrybos sektoriuose. | Komisija nustato kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą finansinę priemonę, kuri bus įgyvendinama pagal Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių skolos priemonę. Pagal šią priemonę teikiama finansinė parama yra skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms, veikiančioms kultūros ir kūrybos sektoriuose. |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Komisija nustato kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą finansinę priemonę, kuri bus įgyvendinama pagal Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių skolos priemonę. Pagal šią priemonę teikiama finansinė parama yra skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms, veikiančioms kultūros ir kūrybos sektoriuose.

Komisija nustato kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą finansinę priemonę, kuri bus įgyvendinama pagal Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių skolos priemonę. Pagal šią priemonę teikiama finansinė parama yra skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir organizacijoms, veikiančioms kultūros ir kūrybos sektoriuose.

Paaiškinimas

Kultūros ir kūrybos sektorių programos aprėptis turėtų būti platesnė ir siekti žemesnį nei MVĮ lygį, kad būtų tiksliai atspindėta įmonių, realiai dirbančių kūrybos ir kultūros sektoriuose, įvairovė.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas, COM(2011) 500 final, 2011 6 29.

1

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011) 500 final, 2011 6 29.

2

(3)  CdR 181/2010 fin.

3

(4)  CdR 172/2007 fin.

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  CdR 27/2009 fin.

7

(8)  CdR 293/2010 fin.

8

(9)  CdR 259/2004 fin.

9

(10)  CdR 259/2004 fin.

10

(11)  CdR 251/2005 fin.

11

(12)  CdR 27/2009 fin.

12

(13)  CdR 133/2009 fin.

13

(14)  CdR 293/2010 fin.

14

(15)  CdR 293/2010 fin.

15

(16)  CdR 94/2008 fin.

16

(17)  CdR 94/2008 fin.

17

(18)  CdR 94/2008 fin.

18

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/164 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/164

---

Regionų komiteto nuomonė. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

2012/C 277/16

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad svarbu nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc taktikos pereiti prie kompleksiškesnio, veiksmingesnio ir tobulesnio mechanizmo, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad svarbu nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc taktikos pereiti prie kompleksiškesnio, veiksmingesnio ir tobulesnio mechanizmo,

| — | nurodo, kad valdant krizines situacijas vienas svarbiausių vaidmenų paprastai tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, taigi būtų tikslinga jas įtraukti į rizikos vertinimo ir rizikos valdymo planų rengimą, |
| --- | --- |

—

nurodo, kad valdant krizines situacijas vienas svarbiausių vaidmenų paprastai tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, taigi būtų tikslinga jas įtraukti į rizikos vertinimo ir rizikos valdymo planų rengimą,

| — | mano, kad ES turėtų bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis didinant darbuotojų mokymo kursų skaičių vietos ir regionų lygmeniu, siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į krizines situacijas, |
| --- | --- |

—

mano, kad ES turėtų bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis didinant darbuotojų mokymo kursų skaičių vietos ir regionų lygmeniu, siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į krizines situacijas,

| — | yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų sukurti platformą, kurioje valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija ir patirtimi, kaip reaguoti į nelaimes, |
| --- | --- |

—

yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų sukurti platformą, kurioje valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija ir patirtimi, kaip reaguoti į nelaimes,

| — | pabrėžia būtinybę, kad sprendime išdėstytos ir su prašymais padėti reaguoti į esamas ar gresiančias didelio masto nelaimes susijusios apibrėžtys būtų tikslesnės, |
| --- | --- |

—

pabrėžia būtinybę, kad sprendime išdėstytos ir su prašymais padėti reaguoti į esamas ar gresiančias didelio masto nelaimes susijusios apibrėžtys būtų tikslesnės,

| — | mano, jog tam, kad rizikos valdymo planų turinį būtų galima palyginti, rizikos valdymo planai turėtų būti rengiami pagal standartinį modelį, |
| --- | --- |

—

mano, jog tam, kad rizikos valdymo planų turinį būtų galima palyginti, rizikos valdymo planai turėtų būti rengiami pagal standartinį modelį,

| — | yra įsitikinės, kad būtina nustatyti grafiką, pagal kurį valstybės narės reguliariai atnaujintų ir teiktų rizikos valdymo planus. |
| --- | --- |

—

yra įsitikinės, kad būtina nustatyti grafiką, pagal kurį valstybės narės reguliariai atnaujintų ir teiktų rizikos valdymo planus.

| Pranešėjas | Adam BANASZAK (PL / EA), Kujavijos Pamario vaivadijos asamblėjos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo
  COM(2011) 934 final |

Pranešėjas

Adam BANASZAK (PL / EA), Kujavijos Pamario vaivadijos asamblėjos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

COM(2011) 934 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina tai, kad pasiūlymas atitinka Komisijos siekį ieškoti geresnių sprendimų ir formuoti nuoseklesnę reagavimo į nelaimes politiką ir kad juo prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo ir didinamas ES piliečių saugumas pagal Stokholmo programą ir ES vidaus saugumo strategiją; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad pasiūlymas atitinka Komisijos siekį ieškoti geresnių sprendimų ir formuoti nuoseklesnę reagavimo į nelaimes politiką ir kad juo prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo ir didinamas ES piliečių saugumas pagal Stokholmo programą ir ES vidaus saugumo strategiją;

| 2. | nurodo, kad naujieji pasiūlymai yra parengti remiantis peržiūrėtomis civilinės saugos nuostatomis ir patirtimi, sukaupta per ankstesnes nelaimes; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad naujieji pasiūlymai yra parengti remiantis peržiūrėtomis civilinės saugos nuostatomis ir patirtimi, sukaupta per ankstesnes nelaimes;

| 3. | džiaugiasi, kad šis pasiūlymas yra dar vienas Komisijos žingsnis siekiant supaprastinti teisėkūrą, nes 2014–2020 m. laikotarpiui pateikiamas vienas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto, sujungiantis esamus pasiūlymus dėl ES lygmens bendradarbiavimo civilinės saugos srityje, kurį reguliuoja dvi teisinės priemonės: 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2007/779/EB, Euratomas, nustatantis Bendrijos civilinės saugos mechanizmą ir 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 2007/162/EB, Euratomas, nustatantis civilinės saugos finansinę priemonę; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad šis pasiūlymas yra dar vienas Komisijos žingsnis siekiant supaprastinti teisėkūrą, nes 2014–2020 m. laikotarpiui pateikiamas vienas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto, sujungiantis esamus pasiūlymus dėl ES lygmens bendradarbiavimo civilinės saugos srityje, kurį reguliuoja dvi teisinės priemonės: 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2007/779/EB, Euratomas, nustatantis Bendrijos civilinės saugos mechanizmą ir 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 2007/162/EB, Euratomas, nustatantis civilinės saugos finansinę priemonę;

| 4. | nurodo, kad valdant krizines situacijas vienas svarbiausių vaidmenų paprastai tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad vienas iš civilinės saugos teisės aktų tikslų turėtų būti informacijos sklaida tiems subjektams, kurie vietos ir regionų lygmeniu yra atsakingi už reagavimo į krizes priemones; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad valdant krizines situacijas vienas svarbiausių vaidmenų paprastai tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad vienas iš civilinės saugos teisės aktų tikslų turėtų būti informacijos sklaida tiems subjektams, kurie vietos ir regionų lygmeniu yra atsakingi už reagavimo į krizes priemones;

| 5. | pabrėžia, kad sustiprintas civilinės saugos mechanizmas padės įgyvendinti solidarumo sąlygą; džiaugiasi, kad ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad būtų užtikrintas glaudus civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos koordinavimas ir derėjimas su kitais veiksmais, įgyvendinamais kitose ES politikos srityse ir pagal kitas priemones, visų pirma laisvės, saugumo ir teisingumo politikos srityse; užtikrinus derėjimą su kitomis ES finansinėmis priemonėmis turėtų būti išvengta dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad sustiprintas civilinės saugos mechanizmas padės įgyvendinti solidarumo sąlygą; džiaugiasi, kad ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad būtų užtikrintas glaudus civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos koordinavimas ir derėjimas su kitais veiksmais, įgyvendinamais kitose ES politikos srityse ir pagal kitas priemones, visų pirma laisvės, saugumo ir teisingumo politikos srityse; užtikrinus derėjimą su kitomis ES finansinėmis priemonėmis turėtų būti išvengta dvigubo finansavimo;

| 6. | civilinės saugos srityje itin svarbiais laiko ES šalių, regionų ir vietos bendruomenių solidarumo, bendradarbiavimo, koordinavimo ir savitarpio pagalbos principus; pritaria Komisijai, kad norint didinti ES pajėgumą reaguoti į nelaimes reikia nuo ad hoc metodo pereiti prie pakankamai iš anksto suplanuotų priemonių, kartu taikyti integruotą pratybų ir mokymo politiką, atsižvelgti į platų nelaimių prevencijos priemonių pobūdį (pvz., aplinkos apsaugos, klimato kaitos, potvynių, gaisrų pavojaus, saugumo, sveikatos apsaugos ir regioninės politikos srityse) ir sudaryti palankesnes sąlygas bendradarbiauti susijusioms valstybėms; |
| --- | --- |

6.

civilinės saugos srityje itin svarbiais laiko ES šalių, regionų ir vietos bendruomenių solidarumo, bendradarbiavimo, koordinavimo ir savitarpio pagalbos principus; pritaria Komisijai, kad norint didinti ES pajėgumą reaguoti į nelaimes reikia nuo ad hoc metodo pereiti prie pakankamai iš anksto suplanuotų priemonių, kartu taikyti integruotą pratybų ir mokymo politiką, atsižvelgti į platų nelaimių prevencijos priemonių pobūdį (pvz., aplinkos apsaugos, klimato kaitos, potvynių, gaisrų pavojaus, saugumo, sveikatos apsaugos ir regioninės politikos srityse) ir sudaryti palankesnes sąlygas bendradarbiauti susijusioms valstybėms;

| 7. | taip pat nurodo, kad ES turėtų bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis didinant darbuotojų mokymo kursų skaičių vietos ir regionų lygmeniu, siekiant užtikrinti pakankamą pradinį ir, svarbiausia, veiksmingą reagavimą į krizines situacijas; |
| --- | --- |

7.

taip pat nurodo, kad ES turėtų bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis didinant darbuotojų mokymo kursų skaičių vietos ir regionų lygmeniu, siekiant užtikrinti pakankamą pradinį ir, svarbiausia, veiksmingą reagavimą į krizines situacijas;

| 8. | pritaria, kad civilinės saugos priemonės yra labai svarbi valstybių narių kompetencijos sritis ir kad šis mechanizmas neturėtų daryti poveikio vien tik valstybių narių atsakomybei už gyventojų, aplinkos ir turto apsaugą savo teritorijoje ištikus nelaimei. Pagrindinis Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tikslas turėtų būti remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus; |
| --- | --- |

8.

pritaria, kad civilinės saugos priemonės yra labai svarbi valstybių narių kompetencijos sritis ir kad šis mechanizmas neturėtų daryti poveikio vien tik valstybių narių atsakomybei už gyventojų, aplinkos ir turto apsaugą savo teritorijoje ištikus nelaimei. Pagrindinis Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tikslas turėtų būti remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus;

| 9. | pabrėžia, kad didelio masto ekstremalių situacijų atvejais labai svarbu su valstybėmis narėmis ir vietos ir regionų valdžios institucijomis glaudžiau bendradarbiauti civilinės saugos priemonių srityje; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad didelio masto ekstremalių situacijų atvejais labai svarbu su valstybėmis narėmis ir vietos ir regionų valdžios institucijomis glaudžiau bendradarbiauti civilinės saugos priemonių srityje;

| 10. | mano, kad ES turėtų nustatyti, kokių konkrečiai išteklių trūksta ir kaip ji galėtų padėti valstybėms narėms, o ypač vietos ir regionų valdžios institucijoms, geriau pasirengti. Valstybės narės ir ES turėtų stengtis esamus išteklius naudoti taip, kad nesukurtų papildomos finansinės ir administracinės naštos, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

10.

mano, kad ES turėtų nustatyti, kokių konkrečiai išteklių trūksta ir kaip ji galėtų padėti valstybėms narėms, o ypač vietos ir regionų valdžios institucijoms, geriau pasirengti. Valstybės narės ir ES turėtų stengtis esamus išteklius naudoti taip, kad nesukurtų papildomos finansinės ir administracinės naštos, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 11. | yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų sukurti platformą, kurioje valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija ir patirtimi, kaip reaguoti į nelaimes; |
| --- | --- |

11.

yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų sukurti platformą, kurioje valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų keistis informacija ir patirtimi, kaip reaguoti į nelaimes;

| 12. | pabrėžia, kad ES remiamos valstybės narės, pasinaudodamos daugiapakopio valdymo sistema sanglaudos politikos srityje, į reagavimo į nelaimes procesą turėtų kuo anksčiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ES remiamos valstybės narės, pasinaudodamos daugiapakopio valdymo sistema sanglaudos politikos srityje, į reagavimo į nelaimes procesą turėtų kuo anksčiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 13. | remia pasiūlymą sugrupuoti konkrečius prevencijos tikslus, užtikrinti pasirengimą reaguoti į nelaimes ir sudaryti palankesnes sąlygas greitai ir veiksmingai reaguoti ištikus didelio masto nelaimei arba iškilus jos grėsmei; |
| --- | --- |

13.

remia pasiūlymą sugrupuoti konkrečius prevencijos tikslus, užtikrinti pasirengimą reaguoti į nelaimes ir sudaryti palankesnes sąlygas greitai ir veiksmingai reaguoti ištikus didelio masto nelaimei arba iškilus jos grėsmei;

Esamų trūkumų ir sričių, kuriose jie buvo šalinami, vertinimas

| 14. | nurodo, kad labai svarbu toliau paprastinti taikomus teisės aktus (šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis šio tikslo link) ir atitinkamas procedūras kartu užtikrinant, kad jie būtų nedviprasmiški ir skaidrūs. Tai turėtų apriboti administracinę naštą ir tapti atskaitos tašku imantis tolesnių priemonių siekiant supaprastinti ir patobulinti šį mechanizmą. Pažymi, kad rengiant konkrečius rizikos valdymo planus būtų naudinga turėti standartinį modelį. Kai tokio modelio nėra taip pat didėja kolizijos su kitais rizikos valdymo planais pavojus. Kai nenurodytas plano taikymo mastas ir pagrindinis jo turinys, auga plano rengimo išlaidos, planus tampa sunkiau lyginti ir, svarbiausia, pakertama reikalavimo valstybėms narėms teikti planus logika; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad labai svarbu toliau paprastinti taikomus teisės aktus (šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis šio tikslo link) ir atitinkamas procedūras kartu užtikrinant, kad jie būtų nedviprasmiški ir skaidrūs. Tai turėtų apriboti administracinę naštą ir tapti atskaitos tašku imantis tolesnių priemonių siekiant supaprastinti ir patobulinti šį mechanizmą. Pažymi, kad rengiant konkrečius rizikos valdymo planus būtų naudinga turėti standartinį modelį. Kai tokio modelio nėra taip pat didėja kolizijos su kitais rizikos valdymo planais pavojus. Kai nenurodytas plano taikymo mastas ir pagrindinis jo turinys, auga plano rengimo išlaidos, planus tampa sunkiau lyginti ir, svarbiausia, pakertama reikalavimo valstybėms narėms teikti planus logika;

| 15. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali nedelsdamos reaguoti į nelaimę, nes geriausiai žino apie vietos geografines ir socialines sąlygas; mano, kad į rizikos vertinimo ir rizikos valdymo planų rengimą valstybės narės turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes daugeliu atveju šios turi daugiau žinių nei nacionalinės valdžios institucijos, pavyzdžiui, kaip įvertinti grėsmę; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali nedelsdamos reaguoti į nelaimę, nes geriausiai žino apie vietos geografines ir socialines sąlygas; mano, kad į rizikos vertinimo ir rizikos valdymo planų rengimą valstybės narės turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes daugeliu atveju šios turi daugiau žinių nei nacionalinės valdžios institucijos, pavyzdžiui, kaip įvertinti grėsmę;

| 16. | nurodo, kad pasiūlymo finansinės nuostatos dėl transporto yra tinkamos ir turėtų suteikti galimybę imtis tolesnių priemonių per trumpesnį laikotarpį ir kartu praplėsti išteklius naudojančių šalių spektrą, turint omenyje tai, kad išlaidos transportui tarptautinių misijų metu yra vienos didžiausių; |
| --- | --- |

16.

nurodo, kad pasiūlymo finansinės nuostatos dėl transporto yra tinkamos ir turėtų suteikti galimybę imtis tolesnių priemonių per trumpesnį laikotarpį ir kartu praplėsti išteklius naudojančių šalių spektrą, turint omenyje tai, kad išlaidos transportui tarptautinių misijų metu yra vienos didžiausių;

| 17. | pritaria Komisijos priemonėms, kurių tikslas – pagerinti prieigą prie tinkamų transporto išteklių siekiant remti greitojo reagavimo pajėgumų stiprinimo procesą ES lygmeniu, su sąlyga, kad bus aiškiai nurodomas galimo tokių priemonių taikymo tikslas, mastas ir sąlygos; palankiai vertina tai, kad Komisija galės papildyti valstybių narių teikiamas transporto paslaugas suteikdama papildomų transporto išteklių, reikalingų norint užtikrinti greitą reagavimą į didelio masto nelaimes; |
| --- | --- |

17.

pritaria Komisijos priemonėms, kurių tikslas – pagerinti prieigą prie tinkamų transporto išteklių siekiant remti greitojo reagavimo pajėgumų stiprinimo procesą ES lygmeniu, su sąlyga, kad bus aiškiai nurodomas galimo tokių priemonių taikymo tikslas, mastas ir sąlygos; palankiai vertina tai, kad Komisija galės papildyti valstybių narių teikiamas transporto paslaugas suteikdama papildomų transporto išteklių, reikalingų norint užtikrinti greitą reagavimą į didelio masto nelaimes;

| 18. | pabrėžia, kad svarbu nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc taktikos pereiti prie kompleksiškesnio, veiksmingesnio ir tobulesnio mechanizmo. Nuo dabartinės ad hoc taktikos mums iš tikrųjų reikia pereiti prie išankstinio planavimo ir greito reagavimo; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad svarbu nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc taktikos pereiti prie kompleksiškesnio, veiksmingesnio ir tobulesnio mechanizmo. Nuo dabartinės ad hoc taktikos mums iš tikrųjų reikia pereiti prie išankstinio planavimo ir greito reagavimo;

| 19. | supranta, kad plačiomis su šiuo mechanizmu susijusiomis sąvokų apibrėžtimis Komisija ketina užtikrinti lankstų ir veiksmingesnį Civilinės saugos mechanizmo veikimą; tačiau mano, kad būtų naudinga patikslinti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 4 straipsnyje nustatytas sąvokų „nelaimė“ ir „didelio masto nelaimė“ apibrėžtis; ateityje tai galėtų užkirsti kelią netinkamam valstybių narių išteklių naudojimui pagal šį mechanizmą; |
| --- | --- |

19.

supranta, kad plačiomis su šiuo mechanizmu susijusiomis sąvokų apibrėžtimis Komisija ketina užtikrinti lankstų ir veiksmingesnį Civilinės saugos mechanizmo veikimą; tačiau mano, kad būtų naudinga patikslinti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 4 straipsnyje nustatytas sąvokų „nelaimė“ ir „didelio masto nelaimė“ apibrėžtis; ateityje tai galėtų užkirsti kelią netinkamam valstybių narių išteklių naudojimui pagal šį mechanizmą;

| 20. | pritaria Komisijai, kad reikėtų sudaryti geresnes sąlygas naudotis esminiais reagavimo pajėgumais ir transportu, taip pat supaprastinti procedūras, kad reaguojama būtų kuo optimaliau, ir kuo labiau integruoti prevencijos politiką; |
| --- | --- |

20.

pritaria Komisijai, kad reikėtų sudaryti geresnes sąlygas naudotis esminiais reagavimo pajėgumais ir transportu, taip pat supaprastinti procedūras, kad reaguojama būtų kuo optimaliau, ir kuo labiau integruoti prevencijos politiką;

| 21. | palankiai vertina Komisijos pastangas gerinti reagavimo į nelaimes pajėgumus organizuojant daugiau mokymo kursų ir pratybų ir parengiant tinkamus avarinius planus; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina Komisijos pastangas gerinti reagavimo į nelaimes pajėgumus organizuojant daugiau mokymo kursų ir pratybų ir parengiant tinkamus avarinius planus;

Civilinės saugos politikos kertiniai akmenys: prevencija, pasirengimas, reagavimas ir išorės aspektas

| 22. | palankiai vertina tai, kad mechanizmas grindžiamas keturiais pagrindiniais civilinės saugos politikos kertiniais akmenimis: prevencija, pasirengimu, reagavimu ir išorės aspektu kartu įtraukiant finansines nuostatas; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad mechanizmas grindžiamas keturiais pagrindiniais civilinės saugos politikos kertiniais akmenimis: prevencija, pasirengimu, reagavimu ir išorės aspektu kartu įtraukiant finansines nuostatas;

| 23. | pritaria priemonėms skatinti valstybes nares ir trečiąsias šalis nelaimes valdyti kompleksiškai; |
| --- | --- |

23.

pritaria priemonėms skatinti valstybes nares ir trečiąsias šalis nelaimes valdyti kompleksiškai;

| 24. | pabrėžia, kad norint išvengti žalos, kurią nelaimės daro žmonėms, turtui ir aplinkai, itin svarbu imtis priemonių kaupti ir nuolat atnaujinti žinias apie riziką, taip pat keistis žiniomis, patirtimi ir informacija. Be to, labai svarbu daugiau informuoti apie prevenciją ir remti valstybes nares ir trečiąsias šalis, kai jos imasi priemonių, ypatingą dėmesį kreipiant į rizikos valdymo planų rengimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad norint išvengti žalos, kurią nelaimės daro žmonėms, turtui ir aplinkai, itin svarbu imtis priemonių kaupti ir nuolat atnaujinti žinias apie riziką, taip pat keistis žiniomis, patirtimi ir informacija. Be to, labai svarbu daugiau informuoti apie prevenciją ir remti valstybes nares ir trečiąsias šalis, kai jos imasi priemonių, ypatingą dėmesį kreipiant į rizikos valdymo planų rengimą;

| 25. | pritaria Komisijos planuojamoms priemonėms užtikrinti pasirengimą, pavyzdžiui, įsteigti Europos reagavimo į nelaimes centrą, valdyti Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą, padėti kurti nelaimių nustatymo ir ankstyvojo perspėjimo sistemas, kurti ir palaikyti ekspertų grupių gebėjimus, modulius ir elementus, imtis paramos ir pagalbinių priemonių (mokymai, patirties ir žinių sklaida). Komitetas taip pat norėtų išsamesnės informacijos apie valstybių narių prašymus suteikti pagalbą per Europos reagavimo į nelaimes centrą. Dokumente vartojama sąvoka „konkretus prašymas“ labai neaiški. Reagavimo į nelaimes centras taip pat turi būti derinamas su esamomis nacionalinėmis ir regioninėmis struktūromis; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos planuojamoms priemonėms užtikrinti pasirengimą, pavyzdžiui, įsteigti Europos reagavimo į nelaimes centrą, valdyti Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą, padėti kurti nelaimių nustatymo ir ankstyvojo perspėjimo sistemas, kurti ir palaikyti ekspertų grupių gebėjimus, modulius ir elementus, imtis paramos ir pagalbinių priemonių (mokymai, patirties ir žinių sklaida). Komitetas taip pat norėtų išsamesnės informacijos apie valstybių narių prašymus suteikti pagalbą per Europos reagavimo į nelaimes centrą. Dokumente vartojama sąvoka „konkretus prašymas“ labai neaiški. Reagavimo į nelaimes centras taip pat turi būti derinamas su esamomis nacionalinėmis ir regioninėmis struktūromis;

| 26. | pritaria Komisijos planuojamoms priemonėms, jeigu valstybė narė prašytų padėti susidoroti su ištikusia ar gresiančia didelio masto nelaime, visų pirma grupių, ekspertų, modulių mobilizavimo palengvinimo priemonėms, ir kitos intervencinės pagalbos, nesusijusios su Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais, teikimui; |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos planuojamoms priemonėms, jeigu valstybė narė prašytų padėti susidoroti su ištikusia ar gresiančia didelio masto nelaime, visų pirma grupių, ekspertų, modulių mobilizavimo palengvinimo priemonėms, ir kitos intervencinės pagalbos, nesusijusios su Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais, teikimui;

| 27. | pritaria Komisijos iniciatyvai kurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus. Reagavimo į nelaimes pajėgumų kokybės reikalavimai turi būti apibrėžti kartu su valstybėmis narėmis. Kartu norėtų išsamesnės informacijos apie tai, kaip valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie priežastis, dėl kurių jos negali sutelkti šių pajėgumų konkrečios nelaimės atveju. Taip pat reikia aiškiai nurodyti, kad reagavimo pajėgumai neprivalo būti telkiami konkrečiai nelaimei įveikti, jei jie reikalingi nacionaliniais tikslais; |
| --- | --- |

27.

pritaria Komisijos iniciatyvai kurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus. Reagavimo į nelaimes pajėgumų kokybės reikalavimai turi būti apibrėžti kartu su valstybėmis narėmis. Kartu norėtų išsamesnės informacijos apie tai, kaip valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie priežastis, dėl kurių jos negali sutelkti šių pajėgumų konkrečios nelaimės atveju. Taip pat reikia aiškiai nurodyti, kad reagavimo pajėgumai neprivalo būti telkiami konkrečiai nelaimei įveikti, jei jie reikalingi nacionaliniais tikslais;

| 28. | mano, kad atnaujinamuose rizikos valdymo planuose Komisijai būtina nurodyti priežastis, kurios trukdo sutelkti pajėgumus; |
| --- | --- |

28.

mano, kad atnaujinamuose rizikos valdymo planuose Komisijai būtina nurodyti priežastis, kurios trukdo sutelkti pajėgumus;

| 29. | pritaria Komisijos planams atlikti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų laikotarpio vidurio vertinimą; jei jis bus veiksmingas, jis turėtų padėti pasiekti konkrečius užsibrėžtus tikslus; |
| --- | --- |

29.

pritaria Komisijos planams atlikti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų laikotarpio vidurio vertinimą; jei jis bus veiksmingas, jis turėtų padėti pasiekti konkrečius užsibrėžtus tikslus;

Baigiamosios išvados

| 30. | remia Komisijos iniciatyvą pagal šį sprendimą išplėsti teikiamą pagalbą, kuri gali būti teikiama bet kuriuo Finansiniame reglamente nustatytu pavidalu, visų pirma kaip dotacijos, išlaidų kompensavimas, viešieji pirkimai arba įmokos į patikos fondus; |
| --- | --- |

30.

remia Komisijos iniciatyvą pagal šį sprendimą išplėsti teikiamą pagalbą, kuri gali būti teikiama bet kuriuo Finansiniame reglamente nustatytu pavidalu, visų pirma kaip dotacijos, išlaidų kompensavimas, viešieji pirkimai arba įmokos į patikos fondus;

| 31. | remia Komisijos pastangas imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta sąveika su kitomis Sąjungos priemonėmis ir jų papildomumas kartu užkertant kelią tam, kad pagalba vienu metu būtų teikiama pagal skirtingas Sąjungos finansines priemones; |
| --- | --- |

31.

remia Komisijos pastangas imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta sąveika su kitomis Sąjungos priemonėmis ir jų papildomumas kartu užkertant kelią tam, kad pagalba vienu metu būtų teikiama pagal skirtingas Sąjungos finansines priemones;

| 32. | mano, kad Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant finansines priemones būtų taikomos piktnaudžiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencinės priemonės finansiniams Sąjungos interesams apsaugoti. |
| --- | --- |

32.

mano, kad Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant finansines priemones būtų taikomos piktnaudžiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencinės priemonės finansiniams Sąjungos interesams apsaugoti.

| 33. | pabrėžia būtinybę, kad sprendime išdėstytos ir su prašymais padėti reaguoti į esamas ar gresiančias didelio masto nelaimes susijusios apibrėžtys būtų tikslesnės, kad būtų išvengta galimų netikslumų dėl netinkamai apibrėžtų sąvokų; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia būtinybę, kad sprendime išdėstytos ir su prašymais padėti reaguoti į esamas ar gresiančias didelio masto nelaimes susijusios apibrėžtys būtų tikslesnės, kad būtų išvengta galimų netikslumų dėl netinkamai apibrėžtų sąvokų;

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

4 straipsnio 2 dalis – Apibrėžtys

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
  2.   didelio masto nelaimė– situacija, kuri turi ar gali turėti neigiamą poveikį žmonėms, aplinkai ar turtui ir dėl kurios gali būti prašoma teikti pagalbą pagal mechanizmą; | Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
  2.   didelio masto nelaimė– , kuri turi ar gali turėti neigiamą poveikį žmonėms, aplinkai ar turtui ir kuri; |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

2.   didelio masto nelaimė– situacija, kuri turi ar gali turėti neigiamą poveikį žmonėms, aplinkai ar turtui ir dėl kurios gali būti prašoma teikti pagalbą pagal mechanizmą;

Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

2.   didelio masto nelaimė– , kuri turi ar gali turėti neigiamą poveikį žmonėms, aplinkai ar turtui ir kuri;

2   pakeitimas

6 straipsnis – Rizikos valdymo planai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą pagal mechanizmą, valstybės narės pateikia Komisijai savo rizikos valdymo planus. | 1.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą pagal mechanizmą, valstybės narės pateikia Komisijai savo rizikos valdymo planus. |
| 2.   Rizikos valdymo planuose reikia atsižvelgti į nacionalinius rizikos vertinimus ir kitą svarbų rizikos vertinimą, jie turi būti susieti su kitais svarbiais toje valstybėje narėje galiojančiais planais. | 2.   Rizikos valdymo planuose reikia atsižvelgti į nacionalinius rizikos vertinimus ir kitą svarbų rizikos vertinimą, jie turi būti susieti su kitais svarbiais toje valstybėje narėje galiojančiais planais. |
| 3.   Valstybės narės turi užtikrinti ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos, kad jų rizikos valdymo planai būtų parengti ir Komisijai pateikti naujausia redakcija | | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą pagal mechanizmą, valstybės narės pateikia Komisijai savo rizikos valdymo planus.

1.   Siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą pagal mechanizmą, valstybės narės pateikia Komisijai savo rizikos valdymo planus.

2.   Rizikos valdymo planuose reikia atsižvelgti į nacionalinius rizikos vertinimus ir kitą svarbų rizikos vertinimą, jie turi būti susieti su kitais svarbiais toje valstybėje narėje galiojančiais planais.

2.   Rizikos valdymo planuose reikia atsižvelgti į nacionalinius rizikos vertinimus ir kitą svarbų rizikos vertinimą, jie turi būti susieti su kitais svarbiais toje valstybėje narėje galiojančiais planais.

3.   Valstybės narės turi užtikrinti ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos, kad jų rizikos valdymo planai būtų parengti ir Komisijai pateikti naujausia redakcija

Valstybės narės turi užtikrinti ne vėliau kaip iki m. pabaigos, kad jų rizikos valdymo planai būtų parengti ir Komisijai.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Paaiškinimas

Kadangi nėra standartinio modelio, pagal kurį reikėtų rengti rizikos valdymo planus, atskirų planų turinys gali iš esmės skirtis. Be to, labai svarbu apibrėžti ir pabrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį atsižvelgiant į tai, kad jos turi palankiausias sąlygas nedelsdamos reaguoti į nelaimę, nes gerai išmano vietos geografines ir socialines sąlygas. Valstybėms narėms reikia sudaryti tvarkaraštį, pagal kurį jos nuolat atnaujintų ir teiktų rizikos valdymo planus, kartu reikalaujant nedelsiamo vienkartinio atnaujinimo, jei staiga ir netikėtai pasikeistų esamas planas.

3   pakeitimas

7 straipsnio a dalis – Bendri Komisijos pasirengimo veiksmai

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija vykdo šiuos pasirengimo veiksmus:






  a) | įsteigia ir valdo Reagavimo į nelaimes centrą, užtikrina pajėgumus visą parą ir teikia paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai, kiek tai susiję su mechanizmu; |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Komisija vykdo šiuos pasirengimo veiksmus:

a)

įsteigia ir valdo Reagavimo į nelaimes centrą, užtikrina pajėgumus visą parą ir teikia paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai, kiek tai susiję su mechanizmu;

Komisija vykdo šiuos pasirengimo veiksmus:

| a) | įsteigia ir valdo Reagavimo į nelaimes centrą, užtikrina pajėgumus visą parą ir teikia paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai, kiek tai susiję su mechanizmu; |
| --- | --- |

a)

įsteigia ir valdo Reagavimo į nelaimes centrą, užtikrina pajėgumus visą parą ir teikia paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai, kiek tai susiję su mechanizmu;

Paaiškinimas

Steigiant Reagavimo į nelaimes centrą ir jį administruojant, bet kokiu atveju reikia užtikrinti, kad Europos lygmeniu neatsirastų paralelinių struktūrų ir neaiškių dislokavimo procedūrų. Šiuo tikslu reikia pasiūlymo dėl sprendimo 7 straipsnyje, pagal kurį reglamentuojamas Reagavimo į nelaimes centras, nurodyti, kad turi būti atsižvelgiama į nacionalines ir regionines struktūras ir šis centras su jomis derinamas.

4   pakeitimas

11 straipsnio 3 dalis ir 11 straipsnio 7 dalis – Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai | Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai |
| 1.   Sukuriami Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus. | 1.   Sukuriami Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus. |
| 2.   Remdamasi orientaciniais scenarijais, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams reikalingų pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumo tikslai). | 2.   Remdamasi orientaciniais scenarijais, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams reikalingų pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumo tikslai). |
| 3.   Komisija apibrėžia pajėgumų, kurie bus skirti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, kokybės reikalavimus. Valstybės narės yra atsakingos už savo kokybės užtikrinimą. | 3.   Komisija apibrėžia pajėgumų, kurie bus skirti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, kokybės reikalavimus. Valstybės narės yra atsakingos už savo kokybės užtikrinimą. |
| 4.   Komisija nustato ir valdo pajėgumų, kuriuos valstybės narės suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, sertifikavimo ir registracijos procesą. | 4.   Komisija nustato ir valdo pajėgumų, kuriuos valstybės narės suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, sertifikavimo ir registracijos procesą. |
| 5.   Valstybės narės savanoriškai nustato ir registruoja pajėgumus, kuriuos suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams. Daugiašalius modulius, kuriuos suteikė dvi ar daugiau valstybių narių, kartu registruoja visos susijusios valstybės narės. | 5.   Valstybės narės savanoriškai nustato ir registruoja pajėgumus, kuriuos suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams. Daugiašalius modulius, kuriuos suteikė dvi ar daugiau valstybių narių, kartu registruoja visos susijusios valstybės narės. |
| 6.   Registruoti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai Komisijos prašymu per Reagavimo į nelaimes centrą naudojami reagavimo į ekstremalias situacijas operacijose pagal mechanizmą. Valstybės narės kuo greičiau praneša Komisijai įtikinamas priežastis, dėl kurių jos negalėjo suteikti šių pajėgumų konkrečioje ekstremalioje situacijoje. | 6.   Registruoti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai Komisijos prašymu per Reagavimo į nelaimes centrą naudojami reagavimo į ekstremalias situacijas operacijose pagal mechanizmą. Valstybės narės kuo greičiau praneša Komisijai įtikinamas priežastis, dėl kurių jos negalėjo suteikti šių pajėgumų konkrečioje ekstremalioje situacijoje. |
| 7.   Dislokavimo atveju pajėgumams vadovauja ir nurodymus duoda valstybės narės. Per reagavimo į nelaimes centrą Komisija užtikrina įvairių pajėgumų koordinavimą. Kai pajėgumai nedislokuoti operacijose pagal mechanizmą, juos galima naudoti valstybių narių nacionaliniais tikslais. | 7.   Dislokavimo atveju pajėgumams vadovauja ir nurodymus duoda valstybės narės. Per reagavimo į nelaimes centrą Komisija užtikrina įvairių pajėgumų koordinavimą. |
| 8.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina tinkamą Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pagalbos teikimo matomumą. | 8.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina tinkamą Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pagalbos teikimo matomumą. |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai

Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai

1.   Sukuriami Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus.

1.   Sukuriami Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai, savanoriškai sutelkiant iš anksto nustatytus valstybių narių reagavimo pajėgumus.

2.   Remdamasi orientaciniais scenarijais, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams reikalingų pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumo tikslai).

2.   Remdamasi orientaciniais scenarijais, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams reikalingų pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumo tikslai).

3.   Komisija apibrėžia pajėgumų, kurie bus skirti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, kokybės reikalavimus. Valstybės narės yra atsakingos už savo kokybės užtikrinimą.

3.   Komisija apibrėžia pajėgumų, kurie bus skirti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, kokybės reikalavimus. Valstybės narės yra atsakingos už savo kokybės užtikrinimą.

4.   Komisija nustato ir valdo pajėgumų, kuriuos valstybės narės suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, sertifikavimo ir registracijos procesą.

4.   Komisija nustato ir valdo pajėgumų, kuriuos valstybės narės suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams, sertifikavimo ir registracijos procesą.

5.   Valstybės narės savanoriškai nustato ir registruoja pajėgumus, kuriuos suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams. Daugiašalius modulius, kuriuos suteikė dvi ar daugiau valstybių narių, kartu registruoja visos susijusios valstybės narės.

5.   Valstybės narės savanoriškai nustato ir registruoja pajėgumus, kuriuos suteikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams. Daugiašalius modulius, kuriuos suteikė dvi ar daugiau valstybių narių, kartu registruoja visos susijusios valstybės narės.

6.   Registruoti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai Komisijos prašymu per Reagavimo į nelaimes centrą naudojami reagavimo į ekstremalias situacijas operacijose pagal mechanizmą. Valstybės narės kuo greičiau praneša Komisijai įtikinamas priežastis, dėl kurių jos negalėjo suteikti šių pajėgumų konkrečioje ekstremalioje situacijoje.

6.   Registruoti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai Komisijos prašymu per Reagavimo į nelaimes centrą naudojami reagavimo į ekstremalias situacijas operacijose pagal mechanizmą. Valstybės narės kuo greičiau praneša Komisijai įtikinamas priežastis, dėl kurių jos negalėjo suteikti šių pajėgumų konkrečioje ekstremalioje situacijoje.

7.   Dislokavimo atveju pajėgumams vadovauja ir nurodymus duoda valstybės narės. Per reagavimo į nelaimes centrą Komisija užtikrina įvairių pajėgumų koordinavimą. Kai pajėgumai nedislokuoti operacijose pagal mechanizmą, juos galima naudoti valstybių narių nacionaliniais tikslais.

7.   Dislokavimo atveju pajėgumams vadovauja ir nurodymus duoda valstybės narės. Per reagavimo į nelaimes centrą Komisija užtikrina įvairių pajėgumų koordinavimą.

8.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina tinkamą Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pagalbos teikimo matomumą.

8.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina tinkamą Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pagalbos teikimo matomumą.

5   pakeitimas

15 straipsnis. Reagavimas į didelio masto nelaimes Sąjungoje

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu Sąjungoje įvyksta didelio masto nelaimė arba kyla neišvengiama jos grėsmė, valstybė narė gali prašyti pagalbos per reagavimo į nelaimes centrą. Prašymas turi būti kiek įmanoma konkretesnis. | 1.   Jeigu Sąjungoje įvyksta didelio masto nelaimė arba kyla neišvengiama jos grėsmė, valstybė narė gali prašyti pagalbos per reagavimo į nelaimes centrą. Prašymas turi būti konkrets | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Jeigu Sąjungoje įvyksta didelio masto nelaimė arba kyla neišvengiama jos grėsmė, valstybė narė gali prašyti pagalbos per reagavimo į nelaimes centrą. Prašymas turi būti kiek įmanoma konkretesnis.

1.   Jeigu Sąjungoje įvyksta didelio masto nelaimė arba kyla neišvengiama jos grėsmė, valstybė narė gali prašyti pagalbos per reagavimo į nelaimes centrą. Prašymas turi būti konkrets

Paaiškinimas

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Jei ištikus didelio masto nelaimei, valstybės narės pateiktų tikslesnę informaciją, pagal šią priemonę būtų galima imtis veiksmingesnių, tikslingesnių ir ekonomiškai efektyvesnių veiksmų, be to, būtų galima greičiau pasiekti trokštamus tikslus. Tai labai svarbu reaguojant į nelaimes.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 277/171 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 277/171

---

Regionų komiteto nuomonė. Dokumentų rinkinys „Atsakingos įmonės“

2012/C 277/17

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tai, kad Komisija strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“, Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane ir Bendrosios rinkos akte daugiausia dėmesio skyrė socialinei ekonomikai ir socialinėms naujovėms, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad Komisija strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“, Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane ir Bendrosios rinkos akte daugiausia dėmesio skyrė socialinei ekonomikai ir socialinėms naujovėms,

| — | sutinka, kad užtikrinant įmonių konkurencingumą padidėjo įmonių socialinės atsakomybės strateginės analizės svarba. Tai gali būti naudinga įvairiais aspektais – rizikos valdymo, sąnaudų mažinimo, galimybių gauti kapitalo, ryšių su klientais, žmogiškųjų išteklių valdymo ir inovacinių gebėjimų. Skirdamos savo socialinei atsakomybei pakankamai dėmesio, įmonės gali sustiprinti darbuotojų, vartotojų ir piliečių pasitikėjimą jomis, |
| --- | --- |

—

sutinka, kad užtikrinant įmonių konkurencingumą padidėjo įmonių socialinės atsakomybės strateginės analizės svarba. Tai gali būti naudinga įvairiais aspektais – rizikos valdymo, sąnaudų mažinimo, galimybių gauti kapitalo, ryšių su klientais, žmogiškųjų išteklių valdymo ir inovacinių gebėjimų. Skirdamos savo socialinei atsakomybei pakankamai dėmesio, įmonės gali sustiprinti darbuotojų, vartotojų ir piliečių pasitikėjimą jomis,

| — | pritaria Komisijos raginimui Europos verslo vadovams glaudžiai bendradarbiauti su valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais skatinant vis daugiau ES įmonių elgtis atsakingai ir taip siekiant įgyvendinti 2015 ir 2020 metams aiškiai nustatytus tikslus, |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos raginimui Europos verslo vadovams glaudžiai bendradarbiauti su valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais skatinant vis daugiau ES įmonių elgtis atsakingai ir taip siekiant įgyvendinti 2015 ir 2020 metams aiškiai nustatytus tikslus,

| — | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti įvairiems vystymosi lygiams ir regionų skirtumams, kurie vis dar būdingi ES. Su penkiais pagrindiniais strategijos „Europa 2020“ tikslais užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos ir energetikos, švietimo ir kovos su skurdu srityse susijusi padėtis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose labai skiriasi ir krizės poveikis jose yra skirtingas. |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti įvairiems vystymosi lygiams ir regionų skirtumams, kurie vis dar būdingi ES. Su penkiais pagrindiniais strategijos „Europa 2020“ tikslais užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos ir energetikos, švietimo ir kovos su skurdu srityse susijusi padėtis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose labai skiriasi ir krizės poveikis jose yra skirtingas.

| Pranešėja | Satu TIETARI (FI / ALDE), Sekiulės miesto tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui dėl dokumentų rinkinio „Atsakingos įmonės“, kurį sudaro:






  — | Įvadinis komunikatas
  COM(2011) 685 final |

Pranešėja

Satu TIETARI (FI / ALDE), Sekiulės miesto tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui dėl dokumentų rinkinio „Atsakingos įmonės“, kurį sudaro:

—

Įvadinis komunikatas

COM(2011) 685 final

| — | Atskaitomybės direktyvų persvarstymo pasiūlymas
  COM(2011) 684 final |
| --- | --- |

—

Atskaitomybės direktyvų persvarstymo pasiūlymas

COM(2011) 684 final

| — | Skaidrumo direktyvos persvarstymo pasiūlymas
  COM(2011) 683 final |
| --- | --- |

—

Skaidrumo direktyvos persvarstymo pasiūlymas

COM(2011) 683 final

| — | Komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA)
  COM(2011) 681 final |
| --- | --- |

—

Komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA)

COM(2011) 681 final

| — | Socialinio verslo iniciatyvos komunikatas
  COM(2011) 682 final |
| --- | --- |

—

Socialinio verslo iniciatyvos komunikatas

COM(2011) 682 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina tai, kad Komisija strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“, Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane ir Bendrosios rinkos akte daugiausia dėmesio skyrė socialinei ekonomikai ir socialinėms naujovėms; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Komisija strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“, Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane ir Bendrosios rinkos akte daugiausia dėmesio skyrė socialinei ekonomikai ir socialinėms naujovėms;

| 2. | sutinka, kad užtikrinant įmonių konkurencingumą padidėjo įmonių socialinės atsakomybės strateginės analizės svarba. Strateginis požiūris gali būti naudingas įvairiais aspektais – rizikos valdymo, sąnaudų mažinimo, galimybių gauti kapitalo, ryšių su klientais, žmogiškųjų išteklių valdymo ir inovacinių gebėjimų. Skirdamos savo socialinei atsakomybei pakankamai dėmesio įmonės gali sustiprinti darbuotojų, vartotojų ir piliečių pasitikėjimą jomis; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad užtikrinant įmonių konkurencingumą padidėjo įmonių socialinės atsakomybės strateginės analizės svarba. Strateginis požiūris gali būti naudingas įvairiais aspektais – rizikos valdymo, sąnaudų mažinimo, galimybių gauti kapitalo, ryšių su klientais, žmogiškųjų išteklių valdymo ir inovacinių gebėjimų. Skirdamos savo socialinei atsakomybei pakankamai dėmesio įmonės gali sustiprinti darbuotojų, vartotojų ir piliečių pasitikėjimą jomis;

| 3. | pritaria Komisijos raginimui Europos verslo vadovams glaudžiai bendradarbiauti su valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais skatinant vis daugiau ES įmonių elgtis atsakingai ir taip siekiant įgyvendinti 2015 ir 2020 metams aiškiai nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijos raginimui Europos verslo vadovams glaudžiai bendradarbiauti su valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais skatinant vis daugiau ES įmonių elgtis atsakingai ir taip siekiant įgyvendinti 2015 ir 2020 metams aiškiai nustatytus tikslus;

| 4. | palaiko Komisijos ketinimą nenustatyti visai ES bendros standartinės socialinio verslumo apibrėžties, kuri būtų privaloma visoms šalims ir taptų pernelyg griežto reglamentavimo priežastimi, ir pritaria pasiūlymui dėl bendrų principų, kurie leistų atsižvelgti į įvairių valstybių narių politines, ekonomines ir socialines strategijas ir pajėgumus. Tačiau kalba ir terminai turėtų būti suderinti visose ES šalyse; |
| --- | --- |

4.

palaiko Komisijos ketinimą nenustatyti visai ES bendros standartinės socialinio verslumo apibrėžties, kuri būtų privaloma visoms šalims ir taptų pernelyg griežto reglamentavimo priežastimi, ir pritaria pasiūlymui dėl bendrų principų, kurie leistų atsižvelgti į įvairių valstybių narių politines, ekonomines ir socialines strategijas ir pajėgumus. Tačiau kalba ir terminai turėtų būti suderinti visose ES šalyse;

| 5. | pritaria Europos Komisijos įsipareigojimui sukurti stiprią ir konkurencingą į tvarų augimą orientuotą Europą siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą. Strategijoje „Europa 2020“ didžiausias dėmesys skiriamas konkurencingam ir tvariam verslui (1); |
| --- | --- |

5.

pritaria Europos Komisijos įsipareigojimui sukurti stiprią ir konkurencingą į tvarų augimą orientuotą Europą siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą. Strategijoje „Europa 2020“ didžiausias dėmesys skiriamas konkurencingam ir tvariam verslui (1);

| 6. | atkreipia dėmesį, kad nauji konkurencingumui įtakos turintys kintamieji veiksniai kelia grėsmę pasauliniam Europos ekonomikos vaidmeniui ir kad siekiant padėti Europos ekonomikai atgauti savo pozicijas reikėtų tvirtai remti strategiją „Europa 2020“. Kaip augimo varikliui didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas socialinei perspektyvai; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį, kad nauji konkurencingumui įtakos turintys kintamieji veiksniai kelia grėsmę pasauliniam Europos ekonomikos vaidmeniui ir kad siekiant padėti Europos ekonomikai atgauti savo pozicijas reikėtų tvirtai remti strategiją „Europa 2020“. Kaip augimo varikliui didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas socialinei perspektyvai;

| 7. | pabrėžia, kad sprendžiant pasaulinio masto problemas svarbu pasinaudoti Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamų veiksmų pridėtine verte. Strategijos „Europa 2020“ tikslus galima įgyvendinti tik sutelkus valstybių narių išteklius ir plėtojant bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad sprendžiant pasaulinio masto problemas svarbu pasinaudoti Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamų veiksmų pridėtine verte. Strategijos „Europa 2020“ tikslus galima įgyvendinti tik sutelkus valstybių narių išteklius ir plėtojant bendradarbiavimą;

| 8. | remia intensyvesnį visapusišką regionų ir valstybių narių bendradarbiavimą ir susitarimus, kuriais jie įpareigojami įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

8.

remia intensyvesnį visapusišką regionų ir valstybių narių bendradarbiavimą ir susitarimus, kuriais jie įpareigojami įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 9. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti įvairiems vystymosi lygiams ir regionų skirtumams, kurie vis dar būdingi ES. Su penkiais pagrindiniais strategijos „Europa 2020“ tikslais užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos ir energetikos, švietimo ir kovos su skurdu srityse susijusi padėtis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose labai skiriasi ir krizės poveikis jose yra skirtingas; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti įvairiems vystymosi lygiams ir regionų skirtumams, kurie vis dar būdingi ES. Su penkiais pagrindiniais strategijos „Europa 2020“ tikslais užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos ir energetikos, švietimo ir kovos su skurdu srityse susijusi padėtis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose labai skiriasi ir krizės poveikis jose yra skirtingas;

| 10. | mano, kad atsakinga įmonių veikla turėtų būti remiama ir už ją rinkoje turėtų būti atlyginta, pvz., teikiant dotacijas investicijoms ir sudarant viešųjų pirkimų sutartis. Parama turėtų būti skiriama tiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie pripažįsta didelę darbuotojų svarbą įmonių vystymuisi. Aktyvesnis asmenų, kuriems gresia nedarbas, įdarbinimas turėtų būti premijuojamas, kad tokiu pavyzdžiu būtų sekama; |
| --- | --- |

10.

mano, kad atsakinga įmonių veikla turėtų būti remiama ir už ją rinkoje turėtų būti atlyginta, pvz., teikiant dotacijas investicijoms ir sudarant viešųjų pirkimų sutartis. Parama turėtų būti skiriama tiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie pripažįsta didelę darbuotojų svarbą įmonių vystymuisi. Aktyvesnis asmenų, kuriems gresia nedarbas, įdarbinimas turėtų būti premijuojamas, kad tokiu pavyzdžiu būtų sekama;

| 11. | yra patenkintas Komisijos pasiūlymu viešai pripažinti įmones, siekiančias tapti socialiai atsakingomis. ES gali padėti skleisti gerąją patirtį, stiprinti tarpusavio mokymąsi ir skatinti vis daugiau įmonių pačias kurti su įmonių socialine atsakomybe susijusių problemų sprendimo būdus; |
| --- | --- |

11.

yra patenkintas Komisijos pasiūlymu viešai pripažinti įmones, siekiančias tapti socialiai atsakingomis. ES gali padėti skleisti gerąją patirtį, stiprinti tarpusavio mokymąsi ir skatinti vis daugiau įmonių pačias kurti su įmonių socialine atsakomybe susijusių problemų sprendimo būdus;

| 12. | ragina Komisiją parengti teisės aktus, kuriais, siekiant išpopuliarinti naują etikos sistemą, investiciniai fondai ir finansų įstaigos būtų įpareigoti informuoti savo klientus (piliečius, įmones, valdžios institucijas ir kt.) apie jų taikomus etiško ar atsakingo investavimo principus arba standartus ir taisykles; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją parengti teisės aktus, kuriais, siekiant išpopuliarinti naują etikos sistemą, investiciniai fondai ir finansų įstaigos būtų įpareigoti informuoti savo klientus (piliečius, įmones, valdžios institucijas ir kt.) apie jų taikomus etiško ar atsakingo investavimo principus arba standartus ir taisykles;

| 13. | remia Europos finansinės priemonės, padėsiančios socialinėms įmonėms gauti finansavimą, kūrimą; |
| --- | --- |

13.

remia Europos finansinės priemonės, padėsiančios socialinėms įmonėms gauti finansavimą, kūrimą;

| 14. | siūlo, kad Komisija ir RK stebėtų ir reguliariai vertintų veiksmų įgyvendinimą ir informavimą šioje srityje. Teikiant informaciją socialiniais, aplinkosaugos ir su klimatu susijusiais klausimais stiprinamas įsipareigojimas įgyvendinti įvairias priemones ir yra lengviau nustatyti pagrindinius tvariam vystymuisi kylančius pavojus; |
| --- | --- |

14.

siūlo, kad Komisija ir RK stebėtų ir reguliariai vertintų veiksmų įgyvendinimą ir informavimą šioje srityje. Teikiant informaciją socialiniais, aplinkosaugos ir su klimatu susijusiais klausimais stiprinamas įsipareigojimas įgyvendinti įvairias priemones ir yra lengviau nustatyti pagrindinius tvariam vystymuisi kylančius pavojus;

| 15. | suvokia, kad savo socialinei atsakomybei stiprinti įmonėms reikės įgyti naujų įgūdžių ir keisti savo vertybes ir elgesį. Valstybės narės gali atlikti svarbų vaidmenį numatant, kaip paskatinti vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigas į atitinkamas mokymo programas įtraukti įmonių socialinės atsakomybės, tvaraus vystymosi ir pilietinės atsakomybės temas; |
| --- | --- |

15.

suvokia, kad savo socialinei atsakomybei stiprinti įmonėms reikės įgyti naujų įgūdžių ir keisti savo vertybes ir elgesį. Valstybės narės gali atlikti svarbų vaidmenį numatant, kaip paskatinti vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigas į atitinkamas mokymo programas įtraukti įmonių socialinės atsakomybės, tvaraus vystymosi ir pilietinės atsakomybės temas;

| 16. | yra patenkintas, kad šia iniciatyva naujajame ES augimo modelyje pagrindinis vaidmuo skiriamas mokymuisi, socialiniam sąmoningumui ir pripažįstama ugdymo veiklos svarba, ir pritaria Komisijos ketinimui teikti konsultacijas ir finansuoti švietimo projektus, kuriais stiprinama socialinė atsakomybė. Laikosi nuomonės, kad socialinio verslumo mąstyseną būtina ugdyti kuo ankstesniame lavinimo etape taip užtikrinant atitinkamą žmogiškojo kapitalo svarbos ekonomikoje suvokimą; |
| --- | --- |

16.

yra patenkintas, kad šia iniciatyva naujajame ES augimo modelyje pagrindinis vaidmuo skiriamas mokymuisi, socialiniam sąmoningumui ir pripažįstama ugdymo veiklos svarba, ir pritaria Komisijos ketinimui teikti konsultacijas ir finansuoti švietimo projektus, kuriais stiprinama socialinė atsakomybė. Laikosi nuomonės, kad socialinio verslumo mąstyseną būtina ugdyti kuo ankstesniame lavinimo etape taip užtikrinant atitinkamą žmogiškojo kapitalo svarbos ekonomikoje suvokimą;

| 17. | pripažįsta, kad pramonės sąvoka išsiplėtė ir kad vis svarbesnė tampa naujo tipo – tinklų kūrimu paremta – pramonė. Taikant socialinės atsakomybės principus visai veiklai bus prisidedama prie tokių įmonių plėtros; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad pramonės sąvoka išsiplėtė ir kad vis svarbesnė tampa naujo tipo – tinklų kūrimu paremta – pramonė. Taikant socialinės atsakomybės principus visai veiklai bus prisidedama prie tokių įmonių plėtros;

| 18. | pripažįsta, kad įmonių socialinės atsakomybės užtikrinimas yra pagrindinis uždavinys siekiant didesnio ES žmogaus teisių politikos nuoseklumo; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad įmonių socialinės atsakomybės užtikrinimas yra pagrindinis uždavinys siekiant didesnio ES žmogaus teisių politikos nuoseklumo;

| 19. | atkreipia dėmesį, kad veiksmingiau įgyvendinant JTO pagrindinius principus bus geriau užtikrinami ES interesai užtikrinant konkrečias žmogaus teises ir skatinant svarbiausių darbo standartų taikymą atitinkamose srityse, įskaitant vaikų darbo, priverstinio kalinių darbo, nelegalaus darbo, lyčių lygybės, nediskriminavimo, asociacijų laisvės ir teisės į kolektyvines derybas aspektus; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad veiksmingiau įgyvendinant JTO pagrindinius principus bus geriau užtikrinami ES interesai užtikrinant konkrečias žmogaus teises ir skatinant svarbiausių darbo standartų taikymą atitinkamose srityse, įskaitant vaikų darbo, priverstinio kalinių darbo, nelegalaus darbo, lyčių lygybės, nediskriminavimo, asociacijų laisvės ir teisės į kolektyvines derybas aspektus;

| 20. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų investuoti į didžiausią socialinį ir ekonominį potencialą turinčias priemones, ir pritaria Komisijos ketinimui 2012 m. bendradarbiauti su įmonėmis ir suinteresuotaisiais subjektais pagal JTO pagrindinius principus rengiant tam tikriems sektoriams ir MVĮ skirtas žmogaus teisių gaires; |
| --- | --- |

20.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų investuoti į didžiausią socialinį ir ekonominį potencialą turinčias priemones, ir pritaria Komisijos ketinimui 2012 m. bendradarbiauti su įmonėmis ir suinteresuotaisiais subjektais pagal JTO pagrindinius principus rengiant tam tikriems sektoriams ir MVĮ skirtas žmogaus teisių gaires;

| 21. | primena, kad vienas svarbiausių tikslų turėtų būti atsakingesnės ir skaidresnės finansavimo sistemos sukūrimas. Investuotojai, priimdami investavimo sprendimus, turėtų apsvarstyti daugiau nei tik šiuo metu gaunamą finansinę naudą. Atsakinga žmogiškojo kapitalo politika suteikia ilgalaikį konkurencinį pranašumą, kuris virsta nemenka finansine nauda; |
| --- | --- |

21.

primena, kad vienas svarbiausių tikslų turėtų būti atsakingesnės ir skaidresnės finansavimo sistemos sukūrimas. Investuotojai, priimdami investavimo sprendimus, turėtų apsvarstyti daugiau nei tik šiuo metu gaunamą finansinę naudą. Atsakinga žmogiškojo kapitalo politika suteikia ilgalaikį konkurencinį pranašumą, kuris virsta nemenka finansine nauda;

| 22. | mano, kad socialinės atsakomybės tikslas turėtų būti procesų, kuriuos taikant būtų galima veiksmingiau, atsakingiau ir skaidriau valdyti senkančius išteklius, sukūrimas ir geresnis socialinės atsakomybės priemonių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

22.

mano, kad socialinės atsakomybės tikslas turėtų būti procesų, kuriuos taikant būtų galima veiksmingiau, atsakingiau ir skaidriau valdyti senkančius išteklius, sukūrimas ir geresnis socialinės atsakomybės priemonių įgyvendinimas;

| 23. | nurodo, kad demografinės tendencijos yra susijusios su naujais vartojimo modeliais. Dėl gyventojų senėjimo išsivysčiusiose šalyse vis labiau didėja socialinių paslaugų poreikis, bet taip pat suteikiama galimybė kurti socialiai atsakingas įmones; |
| --- | --- |

23.

nurodo, kad demografinės tendencijos yra susijusios su naujais vartojimo modeliais. Dėl gyventojų senėjimo išsivysčiusiose šalyse vis labiau didėja socialinių paslaugų poreikis, bet taip pat suteikiama galimybė kurti socialiai atsakingas įmones;

| 24. | siūlo, kad Komisija ir RK nustatytų etines ir vertybėmis pagrįstas priemones, kuriomis būtų didinama įmonių motyvacija didinti savo socialinę atsakomybę. Tam reikės įgyti naujų įgūdžių bei pakeisti vertybes ir elgesį; |
| --- | --- |

24.

siūlo, kad Komisija ir RK nustatytų etines ir vertybėmis pagrįstas priemones, kuriomis būtų didinama įmonių motyvacija didinti savo socialinę atsakomybę. Tam reikės įgyti naujų įgūdžių bei pakeisti vertybes ir elgesį;

| 25. | rekomenduoja ieškoti paskatų, kuriomis įmonės būtų skatinamos tapti socialiai atsakingesnėmis savo noru ir iniciatyva. Įmonėms turėtų būti leista diegti naujoves ir kurti prie jų aplinkybių pritaikytus socialinės atsakomybės užtikrinimo metodus ir, atsižvelgiant į jų dydį ir sektorių, joms neturėtų būti užkraunama per didelė našta. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad užtikrinant įmonių socialinę atsakomybę yra skatinamas ir remiamas socialinis dialogas; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja ieškoti paskatų, kuriomis įmonės būtų skatinamos tapti socialiai atsakingesnėmis savo noru ir iniciatyva. Įmonėms turėtų būti leista diegti naujoves ir kurti prie jų aplinkybių pritaikytus socialinės atsakomybės užtikrinimo metodus ir, atsižvelgiant į jų dydį ir sektorių, joms neturėtų būti užkraunama per didelė našta. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad užtikrinant įmonių socialinę atsakomybę yra skatinamas ir remiamas socialinis dialogas;

| 26. | mano, kad įvairiose Europos dalyse vietos lygmeniu reikėtų nustatyti apčiuopiamus, kiekybiškai įvertinamus rodiklius, kad būtų galima matyti tiesioginį ir netiesioginį veiklos poveikį ir dalytis su tuo susijusia informacija; |
| --- | --- |

26.

mano, kad įvairiose Europos dalyse vietos lygmeniu reikėtų nustatyti apčiuopiamus, kiekybiškai įvertinamus rodiklius, kad būtų galima matyti tiesioginį ir netiesioginį veiklos poveikį ir dalytis su tuo susijusia informacija;

| 27. | palaiko integruoto tvarumo koncepciją, kurioje išlaikoma ekonominių, socialinių ir aplinkos veiksnių pusiausvyra. Taikant dabartinę ES teisinę sistemą per viešuosius pirkimus reikėtų skatinti atsižvelgti į socialinius aspektus (2); |
| --- | --- |

27.

palaiko integruoto tvarumo koncepciją, kurioje išlaikoma ekonominių, socialinių ir aplinkos veiksnių pusiausvyra. Taikant dabartinę ES teisinę sistemą per viešuosius pirkimus reikėtų skatinti atsižvelgti į socialinius aspektus (2);

| 28. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog valstybės narės ir valdžios institucijos visais lygmenimis pasinaudotų dabartinio viešųjų pirkimų įstatymo teikiamomis galimybėmis į viešuosius pirkimus įtraukti socialinės atsakomybės kriterijų. Tačiau mažoms įmonėms ir mikroįmonėms reikėtų užtikrinti lygias ir stabilias galimybes dalyvauti konkursuose; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog valstybės narės ir valdžios institucijos visais lygmenimis pasinaudotų dabartinio viešųjų pirkimų įstatymo teikiamomis galimybėmis į viešuosius pirkimus įtraukti socialinės atsakomybės kriterijų. Tačiau mažoms įmonėms ir mikroįmonėms reikėtų užtikrinti lygias ir stabilias galimybes dalyvauti konkursuose;

| 29. | palankiai vertina Komisijos pastangas pritaikyti viešųjų pirkimų teisės aktus, kad jie geriau atitiktų vietos poreikius ir prašo Europos Parlamentą ir Tarybą ir toliau atsižvelgti į šiuos poreikius, nepamirštant MVĮ; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos pastangas pritaikyti viešųjų pirkimų teisės aktus, kad jie geriau atitiktų vietos poreikius ir prašo Europos Parlamentą ir Tarybą ir toliau atsižvelgti į šiuos poreikius, nepamirštant MVĮ;

| 30. | rekomenduoja teikti viešųjų pirkimų teisės aktų reformos priemonių pasiūlymus, kad šiais aktais būtų suteikiama daugiau galimybių mažesnėms, lankstesnėms ir socialiai atsakingesnėms įmonėms. Vykdant viešuosius pirkimus turėtų būti galimybė daugiau dėmesio skirti kokybei ir darbo sąlygoms, ypač socialiniame ir sveikatos apsaugos sektoriuose; |
| --- | --- |

30.

rekomenduoja teikti viešųjų pirkimų teisės aktų reformos priemonių pasiūlymus, kad šiais aktais būtų suteikiama daugiau galimybių mažesnėms, lankstesnėms ir socialiai atsakingesnėms įmonėms. Vykdant viešuosius pirkimus turėtų būti galimybė daugiau dėmesio skirti kokybei ir darbo sąlygoms, ypač socialiniame ir sveikatos apsaugos sektoriuose;

| 31. | primygtinai tvirtina, kad rengiant konkursus reikėtų remti partnerysčių ir tinklų kūrimą. Konkurso sistema neturėtų būti sudėtinga ir biurokratinė ir neturėtų reikalauti pernelyg daug pastangų. Taip pat reikėtų vengti bet kokia kaina siekti kuo pigesnio ir greitesnio rezultato. Svarbiausia yra užtikrinti visuomenės lūkesčius atitinkantį kokybinį pranašumą; |
| --- | --- |

31.

primygtinai tvirtina, kad rengiant konkursus reikėtų remti partnerysčių ir tinklų kūrimą. Konkurso sistema neturėtų būti sudėtinga ir biurokratinė ir neturėtų reikalauti pernelyg daug pastangų. Taip pat reikėtų vengti bet kokia kaina siekti kuo pigesnio ir greitesnio rezultato. Svarbiausia yra užtikrinti visuomenės lūkesčius atitinkantį kokybinį pranašumą;

Reikalingi nauji modeliai ir siūlomos priemonės socialiai atsakingai įmonių veiklai plėsti

Socialinė atsakomybė kaip konkurencinis veiksnys

| 32. | remia veiksmus, kurie padės įmonėms vystyti socialiai atsakingesnę ir konkurencingesnę veiklą, kurti atitinkamus produktus ir paslaugų rinkinius. Reikėtų parengti ir atlikti tyrimą, kuriuo būtų galima nustatyti sektoriaus praktinę patirtį, kokiais būdais galima ją išplėsti, ir įvertinamą tikslą bei skatinti keitimąsi geriausia praktika; |
| --- | --- |

32.

remia veiksmus, kurie padės įmonėms vystyti socialiai atsakingesnę ir konkurencingesnę veiklą, kurti atitinkamus produktus ir paslaugų rinkinius. Reikėtų parengti ir atlikti tyrimą, kuriuo būtų galima nustatyti sektoriaus praktinę patirtį, kokiais būdais galima ją išplėsti, ir įvertinamą tikslą bei skatinti keitimąsi geriausia praktika;

Patogumas vartotojams

| 33. | mano, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė lengvai gauti informaciją apie socialiai atsakingas įmones ir jų produktus. Informacija turėtų būti pateikiama tokiu pavidalu, kad būtų galima ją lengvai naudoti ir platinti; |
| --- | --- |

33.

mano, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė lengvai gauti informaciją apie socialiai atsakingas įmones ir jų produktus. Informacija turėtų būti pateikiama tokiu pavidalu, kad būtų galima ją lengvai naudoti ir platinti;

| 34. | pabrėžia skaidrumo ir įvairių gamybos procesų aspektų atskleidimo svarbą siekiant įrodyti socialinę atsakomybę. Terminai turėtų būti aiškūs ir nuoseklūs, o vartotojams turėtų būti suteikta galimybė teikti atsiliepimus; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia skaidrumo ir įvairių gamybos procesų aspektų atskleidimo svarbą siekiant įrodyti socialinę atsakomybę. Terminai turėtų būti aiškūs ir nuoseklūs, o vartotojams turėtų būti suteikta galimybė teikti atsiliepimus;

Būtina užtikrinti finansinių paskatų suprantamumą

| 35. | mano, kad teikiant finansines ar kitokias paskatas socialiniam verslui reikia užtikrinti, kad jos būtų suprantamos. Kartu turi būti sukurta tokia verslo aplinka, kurioje būtų skatinamas atsakingas verslas ir gebama padaryti jį patraukliu. Mažesnėms įmonėms taip pat reikėtų suteikti realią galimybę vykdyti socialiai atsakingą veiklą; |
| --- | --- |

35.

mano, kad teikiant finansines ar kitokias paskatas socialiniam verslui reikia užtikrinti, kad jos būtų suprantamos. Kartu turi būti sukurta tokia verslo aplinka, kurioje būtų skatinamas atsakingas verslas ir gebama padaryti jį patraukliu. Mažesnėms įmonėms taip pat reikėtų suteikti realią galimybę vykdyti socialiai atsakingą veiklą;

Mokymas, švietimas

| 36. | mano, kad mokymo programose socialiniam verslui skiriama per mažai dėmesio. Tai, kad socialinių įmonių vadovams trūksta verslumo įgūdžių, gali trukdyti plėtoti verslą, todėl labai svarbu ateityje visuomeninės ekonomikos klausimus spręsti dviem kryptimis: trumpalaikius – vykdant mokymus, o ilgalaikius – aukštojo mokslo programomis. Deramai atsižvelgiant į šiuos klausimus bus galima tinkamai parengti darbuotojus; |
| --- | --- |

36.

mano, kad mokymo programose socialiniam verslui skiriama per mažai dėmesio. Tai, kad socialinių įmonių vadovams trūksta verslumo įgūdžių, gali trukdyti plėtoti verslą, todėl labai svarbu ateityje visuomeninės ekonomikos klausimus spręsti dviem kryptimis: trumpalaikius – vykdant mokymus, o ilgalaikius – aukštojo mokslo programomis. Deramai atsižvelgiant į šiuos klausimus bus galima tinkamai parengti darbuotojus;

| 37. | mano, kad verslo plėtojimo ir mokymo iniciatyvos turėtų būti rengiamos bendradarbiaujant su finansuotojais. Tokiu būdu žmogiškasis kapitalas taip pat galėtų būti panaudotas siekiant padėti plėtoti socialinį verslą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad verslo plėtojimo ir mokymo iniciatyvos turėtų būti rengiamos bendradarbiaujant su finansuotojais. Tokiu būdu žmogiškasis kapitalas taip pat galėtų būti panaudotas siekiant padėti plėtoti socialinį verslą;

Viešųjų pirkimų teisės aktų persvarstymas

| 38. | atkreipia dėmesį, kad rengiant viešųjų paslaugų ir prekių pirkimo konkursus ypač daug dėmesio skiriama kainai. Per viešuosius pirkimus rengiami didelės apimties vienkartiniai paslaugų ar prekių pirkimo konkursai, kuriuose dėl savo didesnės už vienetą prašomos kainos ne visada gali dalyvauti mažesni rinkos dalyviai. Reikėtų užtikrinti, kad vykdant viešuosius pirkimus būtų lengviau atsižvelgti į tvaraus vystymosi aspektą. Turėtų būti organizuojami mokymai ir konsultacijos, kaip pateikti pasiūlymą; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį, kad rengiant viešųjų paslaugų ir prekių pirkimo konkursus ypač daug dėmesio skiriama kainai. Per viešuosius pirkimus rengiami didelės apimties vienkartiniai paslaugų ar prekių pirkimo konkursai, kuriuose dėl savo didesnės už vienetą prašomos kainos ne visada gali dalyvauti mažesni rinkos dalyviai. Reikėtų užtikrinti, kad vykdant viešuosius pirkimus būtų lengviau atsižvelgti į tvaraus vystymosi aspektą. Turėtų būti organizuojami mokymai ir konsultacijos, kaip pateikti pasiūlymą;

Socialinio verslo skatinimas

| 39. | mano, kad reikėtų skatinti socialinį verslą įvairių sričių ekspertams suteikiant galimybę bendradarbiauti ir dalytis informacija apie įvairius praktinius aspektus; |
| --- | --- |

39.

mano, kad reikėtų skatinti socialinį verslą įvairių sričių ekspertams suteikiant galimybę bendradarbiauti ir dalytis informacija apie įvairius praktinius aspektus;

| 40. | nurodo, kad daugelis MVĮ jaučiasi ypač ignoruojamos, kai rengiamos naujos nuostatos ir reglamentai. Įmonėms turėtų būti suteikta praktinė galimybė daryti įtaką ir vertinti įvairių priemonių poveikį bei pasiūlyta daugiau lanksčių galimybių, pvz., finansavimo srityje; |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad daugelis MVĮ jaučiasi ypač ignoruojamos, kai rengiamos naujos nuostatos ir reglamentai. Įmonėms turėtų būti suteikta praktinė galimybė daryti įtaką ir vertinti įvairių priemonių poveikį bei pasiūlyta daugiau lanksčių galimybių, pvz., finansavimo srityje;

| 41. | taip pat mano, kad siekiant padėti įmonėms gauti finansavimą svarbu rasti naują būdą gerinti įmonių veiklos efektyvumą, atskaitomybę ir skaidrumą; |
| --- | --- |

41.

taip pat mano, kad siekiant padėti įmonėms gauti finansavimą svarbu rasti naują būdą gerinti įmonių veiklos efektyvumą, atskaitomybę ir skaidrumą;

| 42. | atkreipia dėmesį, kad ES socialinės ekonomikos srityje šiuo metu dirba daugiau kaip 11 mln. žmonių, arba šeši procentai visos darbo jėgos (3). Joje veiklą vykdo specialų teisinį statusą turinčios organizacijos (kooperatyvai, fondai, asociacijos ir savidraudos draugijos) – iš jų daugelis siekia jų konkrečią teisinę formą atitinkančių socialinių tikslų – bei socialinės įmonės, veikiančios kaip tradicinės privačios įmonės arba ribotos atsakomybės bendrovės; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį, kad ES socialinės ekonomikos srityje šiuo metu dirba daugiau kaip 11 mln. žmonių, arba šeši procentai visos darbo jėgos (3). Joje veiklą vykdo specialų teisinį statusą turinčios organizacijos (kooperatyvai, fondai, asociacijos ir savidraudos draugijos) – iš jų daugelis siekia jų konkrečią teisinę formą atitinkančių socialinių tikslų – bei socialinės įmonės, veikiančios kaip tradicinės privačios įmonės arba ribotos atsakomybės bendrovės;

| 43. | pabrėžia menką socialinio verslo pripažinimą. Suinteresuotieji subjektai iš įvairių regionų ir šalių sąveikauja nepakankamai, todėl sudėtinga skleisti gerąją patirtį, kurti partnerystes ir sudaryti naujas galimybes; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia menką socialinio verslo pripažinimą. Suinteresuotieji subjektai iš įvairių regionų ir šalių sąveikauja nepakankamai, todėl sudėtinga skleisti gerąją patirtį, kurti partnerystes ir sudaryti naujas galimybes;

| 44. | ypač pabrėžia tai, kad bendrajai rinkai reikalingas naujos formos integracinis augimas, kuriuo būtų siekiama kuo didesnio užimtumo; |
| --- | --- |

44.

ypač pabrėžia tai, kad bendrajai rinkai reikalingas naujos formos integracinis augimas, kuriuo būtų siekiama kuo didesnio užimtumo;

| 45. | ragina apsvarstyti, ar socialinės įmonės galėtų atnešti nemažos naudos ekonomikai, pavyzdžiui, patobulinti viešojo sektoriaus gamybos metodus. Socialinių įmonių pavyzdžiu galima būtų pertvarkyti viešąsias paslaugas, – ateityje ši priemonė bus neišvengiamai taikoma; |
| --- | --- |

45.

ragina apsvarstyti, ar socialinės įmonės galėtų atnešti nemažos naudos ekonomikai, pavyzdžiui, patobulinti viešojo sektoriaus gamybos metodus. Socialinių įmonių pavyzdžiu galima būtų pertvarkyti viešąsias paslaugas, – ateityje ši priemonė bus neišvengiamai taikoma;

| 46. | norėtų, kad būtų atsižvelgiama į socialinių įmonių specifiką, ypač vykdant viešuosius pirkimus. Tačiau tuo neturėtų būti iškreipiama konkurencija; |
| --- | --- |

46.

norėtų, kad būtų atsižvelgiama į socialinių įmonių specifiką, ypač vykdant viešuosius pirkimus. Tačiau tuo neturėtų būti iškreipiama konkurencija;

| 47. | remia veiksmus, kurių Komisija, įgyvendindama Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planą (4) ir Bendrosios rinkos aktą (5), ėmėsi, kad sustiprintų teritorinę sanglaudą ir rastų socialinių problemų originalių sprendimo būdų, tuo ypač siekdama kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

47.

remia veiksmus, kurių Komisija, įgyvendindama Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planą (4) ir Bendrosios rinkos aktą (5), ėmėsi, kad sustiprintų teritorinę sanglaudą ir rastų socialinių problemų originalių sprendimo būdų, tuo ypač siekdama kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi;

| 48. | pritaria minčiai, kad socialinės įmonės galėtų būti atskira įmonių kategorija su atskiru teisiniu statusu ir kitais tikslais, nei tik pelno akcininkams siekimas. Tačiau tokios kategorijos įmonės turėtų savo regioninius ir nacionalinius prioritetus; |
| --- | --- |

48.

pritaria minčiai, kad socialinės įmonės galėtų būti atskira įmonių kategorija su atskiru teisiniu statusu ir kitais tikslais, nei tik pelno akcininkams siekimas. Tačiau tokios kategorijos įmonės turėtų savo regioninius ir nacionalinius prioritetus;

| 49. | pritaria Komisijos pasiūlymui suformuluoti bendrus principus, bet gerbti įvairių valstybių narių politinius, ekonominius ir socialinius sprendimus ir socialinių įmonių gebėjimą kurti naujoves; |
| --- | --- |

49.

pritaria Komisijos pasiūlymui suformuluoti bendrus principus, bet gerbti įvairių valstybių narių politinius, ekonominius ir socialinius sprendimus ir socialinių įmonių gebėjimą kurti naujoves;

| 50. | nurodo, kad socialinė atsakomybė mažosioms įmonėms nėra naujiena. Pačios to nežinodamos įmonės jau vykdo socialiai atsakingą veiklą. Galbūt joms nežinoma terminija ir sąvokos. Reikėtų labiau įtvirtinti bendrą sąvokų supratimą, kad jas galima būtų vartoti įmonių veikloje ir siekiant nukreipti veiklą tinkama linkme; |
| --- | --- |

50.

nurodo, kad socialinė atsakomybė mažosioms įmonėms nėra naujiena. Pačios to nežinodamos įmonės jau vykdo socialiai atsakingą veiklą. Galbūt joms nežinoma terminija ir sąvokos. Reikėtų labiau įtvirtinti bendrą sąvokų supratimą, kad jas galima būtų vartoti įmonių veikloje ir siekiant nukreipti veiklą tinkama linkme;

| 51. | remia veiksmus, kuriais bus didinamas informuotumas apie socialinį verslą bei jo matomumas ir suvokimas. Informacija apie socialines įmones turėtų būti greičiau ir lengviau surandama, kad būtų galima dalytis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

51.

remia veiksmus, kuriais bus didinamas informuotumas apie socialinį verslą bei jo matomumas ir suvokimas. Informacija apie socialines įmones turėtų būti greičiau ir lengviau surandama, kad būtų galima dalytis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 52. | pasisako už tai, kad būtų sukurta daugiakalbė skaitmeninė socialinėms įmonėms, verslo inkubatoriams, verslo grupėms ir investuotojams į socialines įmones skirta informacijos mainų platforma ir kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalytis informacija ir gauti paramą pagal ES programas. Prieš kuriant platformą būtina pasikonsultuoti su suinteresuotomis grupėmis; |
| --- | --- |

52.

pasisako už tai, kad būtų sukurta daugiakalbė skaitmeninė socialinėms įmonėms, verslo inkubatoriams, verslo grupėms ir investuotojams į socialines įmones skirta informacijos mainų platforma ir kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalytis informacija ir gauti paramą pagal ES programas. Prieš kuriant platformą būtina pasikonsultuoti su suinteresuotomis grupėmis;

| 53. | siūlo sudaryti visas sąlygas standartizuoti projektų finansavimo metodus. Kadangi paraiškas dėl projektų finansavimo reikia pateikti keliems skirtingiems finansuotojams, pareiškėjai turi būti susipažinę su kiekvieno jų taikomomis taisyklėmis ir instrukcijomis, nes pagal skirtingas sistemas teikiamos paramos tipas ir suma skiriasi atsižvelgiant į finansavimą teikiančią viešąją instituciją, projekto pobūdį ir nacionalinės teisės aktus. Tuo visų pirma ribojamos mažesnių įmonių su nedideliais ištekliais galimybės dalyvauti projektuose. Taip pat reikia skirti dėmesio įgyvendinimo, aiškinimo ir paraiškų dėl ES finansavimo teikimo procedūroms; |
| --- | --- |

53.

siūlo sudaryti visas sąlygas standartizuoti projektų finansavimo metodus. Kadangi paraiškas dėl projektų finansavimo reikia pateikti keliems skirtingiems finansuotojams, pareiškėjai turi būti susipažinę su kiekvieno jų taikomomis taisyklėmis ir instrukcijomis, nes pagal skirtingas sistemas teikiamos paramos tipas ir suma skiriasi atsižvelgiant į finansavimą teikiančią viešąją instituciją, projekto pobūdį ir nacionalinės teisės aktus. Tuo visų pirma ribojamos mažesnių įmonių su nedideliais ištekliais galimybės dalyvauti projektuose. Taip pat reikia skirti dėmesio įgyvendinimo, aiškinimo ir paraiškų dėl ES finansavimo teikimo procedūroms;

| 54. | mano, kad socialinėms įmonėms remti ir socialinių naujovių kūrimui skatinti reikėtų nustatyti bendras veiklos kryptis ir rengti tikslines programas. Tačiau šios priemonės turi būti parengtos taip, kad neiškraipytų konkurencijos; |
| --- | --- |

54.

mano, kad socialinėms įmonėms remti ir socialinių naujovių kūrimui skatinti reikėtų nustatyti bendras veiklos kryptis ir rengti tikslines programas. Tačiau šios priemonės turi būti parengtos taip, kad neiškraipytų konkurencijos;

| 55. | atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių socialinėms įmonėms kyla ieškant finansavimo savo veiklai plėtoti. Dėl jų pelno panaudojimo būdo ar socialiai pažeidžiamų žmonių įdarbinimo skolintojams ar potencialiems investuotojams dažnai susidaro įspūdis, kad socialinės įmonės yra rizikingesnės ir mažiau pelningos nei kitos įmonės; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių socialinėms įmonėms kyla ieškant finansavimo savo veiklai plėtoti. Dėl jų pelno panaudojimo būdo ar socialiai pažeidžiamų žmonių įdarbinimo skolintojams ar potencialiems investuotojams dažnai susidaro įspūdis, kad socialinės įmonės yra rizikingesnės ir mažiau pelningos nei kitos įmonės;

| 56. | remia Komisijos siūlomas priemones (6), kuriomis siekiama privačiojo ir viešojo sektorių suinteresuotuosius subjektus skatinti daugiau investuoti į šias įmones įsigyjant dalį akcinio kapitalo ar teikiant paskolas, atliekant socialiai atsakingas investicijas arba taikant socialinių įmonių finansavimui remti naudojamą Europos priemonę; |
| --- | --- |

56.

remia Komisijos siūlomas priemones (6), kuriomis siekiama privačiojo ir viešojo sektorių suinteresuotuosius subjektus skatinti daugiau investuoti į šias įmones įsigyjant dalį akcinio kapitalo ar teikiant paskolas, atliekant socialiai atsakingas investicijas arba taikant socialinių įmonių finansavimui remti naudojamą Europos priemonę;

| 57. | pasisako už tai, kad Europos lygmeniu būtų sukurta reglamentavimo sistema, kuria remiantis būtų galima kurti naujoviškas, socialinę atsakomybę skatinančias priemones; |
| --- | --- |

57.

pasisako už tai, kad Europos lygmeniu būtų sukurta reglamentavimo sistema, kuria remiantis būtų galima kurti naujoviškas, socialinę atsakomybę skatinančias priemones;

| 58. | primygtinai tvirtina, kad visos socialinio verslo sektoriaus įmonės ir fondai turėtų sugebėti vykdyti veiklą bendrojoje rinkoje, todėl taisyklės neturėtų būti pernelyg sudėtingos. Taisykles turėtų būti lengva suprasti ir jų laikytis; |
| --- | --- |

58.

primygtinai tvirtina, kad visos socialinio verslo sektoriaus įmonės ir fondai turėtų sugebėti vykdyti veiklą bendrojoje rinkoje, todėl taisyklės neturėtų būti pernelyg sudėtingos. Taisykles turėtų būti lengva suprasti ir jų laikytis;

| 59. | palankiai vertina Europos investicijų fondo planus (7) 2012 m. sukurti nuosavų lėšų galimybę (ESIEF (8)), skirtą investicijoms į priemones, kuriomis būtų siekiama socialinių tikslų. Ypač sunku gauti finansavimą steigimosi etape; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina Europos investicijų fondo planus (7) 2012 m. sukurti nuosavų lėšų galimybę (ESIEF (8)), skirtą investicijoms į priemones, kuriomis būtų siekiama socialinių tikslų. Ypač sunku gauti finansavimą steigimosi etape;

| 60. | siūlo išnagrinėti galimybę įsteigti naują investicijų į socialinį verslą fondą ir apsvarstyti, ar būtų galima sukurti tokį socialinių įmonių steigimo modelį, kuriuo būtų skatinamas įvairių inovacijų sistemai priklausančių finansuotojų dalyvavimas. Finansavimas turėtų būti teikiamas kartu su patarimais ir konsultacijomis investavimo ir verslo klausimais, nes dėl didelės finansavimo galimybių įvairovės naujoms, mažoms įmonėms kyla sunkumų kreipiantis dėl finansavimo. Gauti finansavimą trukdo tai, kad sunku apibūdinti įmonės veiklą ir nustatyti tikslus; |
| --- | --- |

60.

siūlo išnagrinėti galimybę įsteigti naują investicijų į socialinį verslą fondą ir apsvarstyti, ar būtų galima sukurti tokį socialinių įmonių steigimo modelį, kuriuo būtų skatinamas įvairių inovacijų sistemai priklausančių finansuotojų dalyvavimas. Finansavimas turėtų būti teikiamas kartu su patarimais ir konsultacijomis investavimo ir verslo klausimais, nes dėl didelės finansavimo galimybių įvairovės naujoms, mažoms įmonėms kyla sunkumų kreipiantis dėl finansavimo. Gauti finansavimą trukdo tai, kad sunku apibūdinti įmonės veiklą ir nustatyti tikslus;

| 61. | primygtinai tvirtina, kad investuojant reikėtų tiksliai apibrėžti pasekmes ir reikalavimą veikti atsakingai; |
| --- | --- |

61.

primygtinai tvirtina, kad investuojant reikėtų tiksliai apibrėžti pasekmes ir reikalavimą veikti atsakingai;

| 62. | siūlo, kad naujų inovacijų ir naujų įmonių kūrimas būtų kokybinis tikslas plėtojant socialinį verslą, – taip siekiama padėti sumažinti ilgalaikį nedarbą ir sukurti naujas nuolatines darbo vietas ir tinklus, ypač mažųjų įmonių; |
| --- | --- |

62.

siūlo, kad naujų inovacijų ir naujų įmonių kūrimas būtų kokybinis tikslas plėtojant socialinį verslą, – taip siekiama padėti sumažinti ilgalaikį nedarbą ir sukurti naujas nuolatines darbo vietas ir tinklus, ypač mažųjų įmonių;

| 63. | rekomenduoja atidžiau ištirti, ar socialiai atsakinga veikla ir susijęs mokymasis gali būti naudojami padėti jaunimui įsidarbinti ir ar dalyvaudami socialinės įmonės veikloje jauni žmonės galėtų išmokti amato, įgyti patirties ir taip liautis gyvenę iš bedarbio pašalpos ir pradėti darbinį gyvenimą; |
| --- | --- |

63.

rekomenduoja atidžiau ištirti, ar socialiai atsakinga veikla ir susijęs mokymasis gali būti naudojami padėti jaunimui įsidarbinti ir ar dalyvaudami socialinės įmonės veikloje jauni žmonės galėtų išmokti amato, įgyti patirties ir taip liautis gyvenę iš bedarbio pašalpos ir pradėti darbinį gyvenimą;

| 64. | pabrėžia galimybę perduoti vidutinio amžiaus darbuotojų įgūdžius ir neišreikštas žinias jaunesnėms kartoms įsteigiant socialinę įmonę. Dar ilgai galintiems dirbti vyresnio amžiaus darbuotojams per ekonomikos krizę taip pat gresia atleidimas iš darbo ir marginalizacija. ES lėšas taip pat reikėtų panaudoti siekiant padėti socialinio verslo srityje įvesti „meistro ir pameistrio“ modelį. Perduodant žinias iš kartos į kartą sukuriama nemaža pridėtinė vertė, nes vyresnio amžiaus darbuotojai gali perduoti mąstymo būdą ir praktinę patirtį, o jaunesni darbuotojai – pasiūlyti naujų idėjų ir suteikti entuziazmo. Taigi „meistro ir pameistrio“ modelis veikia abiem kryptimis; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia galimybę perduoti vidutinio amžiaus darbuotojų įgūdžius ir neišreikštas žinias jaunesnėms kartoms įsteigiant socialinę įmonę. Dar ilgai galintiems dirbti vyresnio amžiaus darbuotojams per ekonomikos krizę taip pat gresia atleidimas iš darbo ir marginalizacija. ES lėšas taip pat reikėtų panaudoti siekiant padėti socialinio verslo srityje įvesti „meistro ir pameistrio“ modelį. Perduodant žinias iš kartos į kartą sukuriama nemaža pridėtinė vertė, nes vyresnio amžiaus darbuotojai gali perduoti mąstymo būdą ir praktinę patirtį, o jaunesni darbuotojai – pasiūlyti naujų idėjų ir suteikti entuziazmo. Taigi „meistro ir pameistrio“ modelis veikia abiem kryptimis;

| 65. | pasisako už geresnį vyresnio amžiaus žmonių informavimą apie socialinio verslo naudą vykdant su 2012-aisiais Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais susijusią veiklą; |
| --- | --- |

65.

pasisako už geresnį vyresnio amžiaus žmonių informavimą apie socialinio verslo naudą vykdant su 2012-aisiais Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais susijusią veiklą;

| 66. | mano, kad siekiant gerinti verslo įgūdžius reikėtų teikti specialistų patarimus, plėtros paslaugas, rengti seminarus bendradarbiavimo klausimais, mokomuosius vizitus ir vykdyti kitą aktualią su kiekviena situacija, į kurią patenka įmonė, susijusią veiklą bei skatinti keistis praktine patirtimi; |
| --- | --- |

66.

mano, kad siekiant gerinti verslo įgūdžius reikėtų teikti specialistų patarimus, plėtros paslaugas, rengti seminarus bendradarbiavimo klausimais, mokomuosius vizitus ir vykdyti kitą aktualią su kiekviena situacija, į kurią patenka įmonė, susijusią veiklą bei skatinti keistis praktine patirtimi;

| 67. | pirmenybę teikia pakankamai ilgalaikiam, o ne fragmentiškam, atsižvelgiant į kiekvieną projektą taikomam metodui. Pelningoms socialinių įmonių tarpusavio operacijoms užtikrinti reikalingas etapais vykdomas procesas, turintis aiškius tarpinius tikslus; |
| --- | --- |

67.

pirmenybę teikia pakankamai ilgalaikiam, o ne fragmentiškam, atsižvelgiant į kiekvieną projektą taikomam metodui. Pelningoms socialinių įmonių tarpusavio operacijoms užtikrinti reikalingas etapais vykdomas procesas, turintis aiškius tarpinius tikslus;

| 68. | palaiko sektorių ir organizacijų, veikiančių skirtingose srityse ir plėtojančių skirtingas disciplinas, partnerysčių kūrimą. Kokius naujus dalyvius svarbu įtraukti į šią veiklą; kurie iš jų jau dalyvauja socialinio verslo veikloje? Kokie projektai, programos ir tinklai siejasi su socialiniu verslu arba su kuriais jų bandoma šį verslą susieti? Kuo kitiems projektams, finansuotojams ar investuotojams galėtų būti naudingas tinklų kūrimas? |
| --- | --- |

68.

palaiko sektorių ir organizacijų, veikiančių skirtingose srityse ir plėtojančių skirtingas disciplinas, partnerysčių kūrimą. Kokius naujus dalyvius svarbu įtraukti į šią veiklą; kurie iš jų jau dalyvauja socialinio verslo veikloje? Kokie projektai, programos ir tinklai siejasi su socialiniu verslu arba su kuriais jų bandoma šį verslą susieti? Kuo kitiems projektams, finansuotojams ar investuotojams galėtų būti naudingas tinklų kūrimas?

| 69. | mano, kad patikimus metodus ir veikiančius modelius reikėtų nustatyti kartu su suinteresuotaisiais subjektais. Europos socialinės įmonės turėtų būti įvertintos, sudaryti jų sąrašai ir nustatyta jų specifika, finansiniai modeliai, ekonominė svarba, tarpvalstybinės plėtros galimybės, teisinės formos bei jų apmokestinimo tvarkos turinys ir principai. Tokiu būdu galima panaudoti turimą informaciją ir pasinaudojant gerąja patirtimi sukurti koncepcinius modelius; |
| --- | --- |

69.

mano, kad patikimus metodus ir veikiančius modelius reikėtų nustatyti kartu su suinteresuotaisiais subjektais. Europos socialinės įmonės turėtų būti įvertintos, sudaryti jų sąrašai ir nustatyta jų specifika, finansiniai modeliai, ekonominė svarba, tarpvalstybinės plėtros galimybės, teisinės formos bei jų apmokestinimo tvarkos turinys ir principai. Tokiu būdu galima panaudoti turimą informaciją ir pasinaudojant gerąja patirtimi sukurti koncepcinius modelius;

Socialinių įmonių sertifikavimo sistemos sukūrimas

| 70. | mano, kad įvairėjant verslui ir augant įvairių verslininkų skaičiui socialinis verslas turi būti tiksliau apibrėžtas, kad sąžininga apmokestinimo tvarka, pensijų sistemos ir socialiniam draudimui skirtos lėšos būtų realizuojamos taip, kad būtų kuriamos darbo vietos ir įvairios verslo galimybės; |
| --- | --- |

70.

mano, kad įvairėjant verslui ir augant įvairių verslininkų skaičiui socialinis verslas turi būti tiksliau apibrėžtas, kad sąžininga apmokestinimo tvarka, pensijų sistemos ir socialiniam draudimui skirtos lėšos būtų realizuojamos taip, kad būtų kuriamos darbo vietos ir įvairios verslo galimybės;

| 71. | rekomenduoja vietos lygmeniu teikti akreditavimo paslaugas remiantis tam tikrais kriterijais ir užtikrinti glaudų regionų bendradarbiavimą bei tarpusavio partnerysčių kūrimą; prašo atsižvelgti į specifinius regionų aspektus siekiant remti atsakingas įmones tiek pripažinimo turinio, tiek formos požiūriu; |
| --- | --- |

71.

rekomenduoja vietos lygmeniu teikti akreditavimo paslaugas remiantis tam tikrais kriterijais ir užtikrinti glaudų regionų bendradarbiavimą bei tarpusavio partnerysčių kūrimą; prašo atsižvelgti į specifinius regionų aspektus siekiant remti atsakingas įmones tiek pripažinimo turinio, tiek formos požiūriu;

Mokymas, konsultavimas ir kuravimas tolesnės plėtros klausimais

| 72. | mano, kad, norint sukurti socialinės ekonomikos srityje veikiančioms įmonėms palankią aplinką, reikės naujos formos vadovavimo ir specialių žinių, kurių galima suteikti atitinkamai pakeitus aukštojo mokslo programas, mokant jų darbuotojus ir sistemingai gerinant jų įgūdžius; |
| --- | --- |

72.

mano, kad, norint sukurti socialinės ekonomikos srityje veikiančioms įmonėms palankią aplinką, reikės naujos formos vadovavimo ir specialių žinių, kurių galima suteikti atitinkamai pakeitus aukštojo mokslo programas, mokant jų darbuotojus ir sistemingai gerinant jų įgūdžius;

| 73. | siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių panaudojimą rekomenduoja patirtinį mokymąsi, arba „meistro ir pameistrio“ modelį. Informacijos kaupimas ir dalijimasis jau kurį laiką aktyviai sektoriuje veikusių socialinių verslininkų patirtimi yra vienas iš svarbių būdų padidinti turimos informacijos kiekį; |
| --- | --- |

73.

siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių panaudojimą rekomenduoja patirtinį mokymąsi, arba „meistro ir pameistrio“ modelį. Informacijos kaupimas ir dalijimasis jau kurį laiką aktyviai sektoriuje veikusių socialinių verslininkų patirtimi yra vienas iš svarbių būdų padidinti turimos informacijos kiekį;

Rezultatai, kuriuos galima modeliuoti ir atkartoti

| 74. | atkreipia dėmesį į poreikį įvertinti, kokiu mastu aktyviai socialinio verslo veiklą vykdančių įmonių darbas ir veikla gali būti modeliuojami ir atkartojami ir kaip iš to būtų galima sukurti patrauklų gamybos modelį, kuris paskatintų investuotojus dalyvauti tobulinimo veikloje, o vartotojus – pirkti; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į poreikį įvertinti, kokiu mastu aktyviai socialinio verslo veiklą vykdančių įmonių darbas ir veikla gali būti modeliuojami ir atkartojami ir kaip iš to būtų galima sukurti patrauklų gamybos modelį, kuris paskatintų investuotojus dalyvauti tobulinimo veikloje, o vartotojus – pirkti;

Jaunimo marginalizacijos prevencija

| 75. | mano, kad turėtų būti investuojama į jaunimo ir kitų asmenų, kuriems kilęs marginalizacijos pavojus, užimtumą ir gerovę gerinant jų galimybes įsidarbinti ir plečiant galimybes užsiimti socialiniu verslu. Taikant lengvai prieinamą „veiklos koncepciją“ būtų galima teikti vaikų ir jaunimo marginalizacijos prevencijai skirtos veiklos, tenkinančios tam tikras sąlygas, finansavimą siekiant sukurti ir plėtoti naujų rūšių paslaugas. Jaunimui taip pat turėtų būti suteiktos galimybės kreiptis dėl savo pačių projektų ir veiklos finansavimo; |
| --- | --- |

75.

mano, kad turėtų būti investuojama į jaunimo ir kitų asmenų, kuriems kilęs marginalizacijos pavojus, užimtumą ir gerovę gerinant jų galimybes įsidarbinti ir plečiant galimybes užsiimti socialiniu verslu. Taikant lengvai prieinamą „veiklos koncepciją“ būtų galima teikti vaikų ir jaunimo marginalizacijos prevencijai skirtos veiklos, tenkinančios tam tikras sąlygas, finansavimą siekiant sukurti ir plėtoti naujų rūšių paslaugas. Jaunimui taip pat turėtų būti suteiktos galimybės kreiptis dėl savo pačių projektų ir veiklos finansavimo;

| 76. | atkreipia dėmesį, kad į biržos prekybos sąrašus įtraukta įmonė negali veikti be valstybės narės priežiūros; |
| --- | --- |

76.

atkreipia dėmesį, kad į biržos prekybos sąrašus įtraukta įmonė negali veikti be valstybės narės priežiūros;

| 77. | pabrėžia poreikį užtikrinti, kad pagal „veiklos koncepciją“ įgyvendinamos priemonės visų pirma būtų orientuotos į poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia poreikį užtikrinti, kad pagal „veiklos koncepciją“ įgyvendinamos priemonės visų pirma būtų orientuotos į poveikio vertinimą;

| 78. | pritaria lankstesniam mažų ir vidutinio dydžio emitentų finansinės informacijos skelbimo periodiškumui bei laikui ir norėtų, kad būtų užtikrintas tinkamas informacijos skelbimo periodiškumas; |
| --- | --- |

78.

pritaria lankstesniam mažų ir vidutinio dydžio emitentų finansinės informacijos skelbimo periodiškumui bei laikui ir norėtų, kad būtų užtikrintas tinkamas informacijos skelbimo periodiškumas;

| 79. | paremtų priemones, skirtas finansinės atskaitomybės, kurią turi teikti mažieji ir vidutinio dydžio emitentai, aiškinamosioms dalims supaprastinti; |
| --- | --- |

79.

paremtų priemones, skirtas finansinės atskaitomybės, kurią turi teikti mažieji ir vidutinio dydžio emitentai, aiškinamosioms dalims supaprastinti;

| 80. | tikisi, kad ypatingas dėmesys bus skirtas diskusijoms apie socialines naujoves marginalizacijos prevencijos ir lyčių lygybės srityse; |
| --- | --- |

80.

tikisi, kad ypatingas dėmesys bus skirtas diskusijoms apie socialines naujoves marginalizacijos prevencijos ir lyčių lygybės srityse;

| 81. | primygtinai ragina palankiai vertinti informacijos perdavimo standartizavimą ir supaprastinimą ir atkreipia dėmesį, kad susipažinti su finansine informacija apie įmones, įtrauktas į biržos prekybos sąrašus visoje Europos Sąjungoje, šiuo metu yra sunku: suinteresuotosioms šalims ieškant informacijos reikia patikrinti 27 skirtingas nacionalines duomenų bazes; |
| --- | --- |

81.

primygtinai ragina palankiai vertinti informacijos perdavimo standartizavimą ir supaprastinimą ir atkreipia dėmesį, kad susipažinti su finansine informacija apie įmones, įtrauktas į biržos prekybos sąrašus visoje Europos Sąjungoje, šiuo metu yra sunku: suinteresuotosioms šalims ieškant informacijos reikia patikrinti 27 skirtingas nacionalines duomenų bazes;

| 82. | norėtų, kad būtų sukurta tokia verslo aplinka, kurioje būtų labiau skatinamas kūrybiškumas bei naujovių kūrimas ir didinamas pasitikėjimas verslu mažinant biurokratizmą ir šalinant kliūtis, kurios visų pirma trukdo vykdyti veiklą mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); |
| --- | --- |

82.

norėtų, kad būtų sukurta tokia verslo aplinka, kurioje būtų labiau skatinamas kūrybiškumas bei naujovių kūrimas ir didinamas pasitikėjimas verslu mažinant biurokratizmą ir šalinant kliūtis, kurios visų pirma trukdo vykdyti veiklą mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ);

| 83. | pasisako už atsakingų įmonių vaidmens visuomenėje išplėtimą ir aplinkos, kurioje verslininkai būtų skatinami kurti socialinį poveikį turinčias naujoves ir rengti ekonomiškai perspektyvius projektus, sukūrimą. Įmonių veikla turėtų būti pelninga ir motyvuojanti, o vykdant operatyvią veiklą iš pat pradžių turėtų būti atsižvelgiama į verslininkus; |
| --- | --- |

83.

pasisako už atsakingų įmonių vaidmens visuomenėje išplėtimą ir aplinkos, kurioje verslininkai būtų skatinami kurti socialinį poveikį turinčias naujoves ir rengti ekonomiškai perspektyvius projektus, sukūrimą. Įmonių veikla turėtų būti pelninga ir motyvuojanti, o vykdant operatyvią veiklą iš pat pradžių turėtų būti atsižvelgiama į verslininkus;

| 84. | kad, būtų išvengta priemonių sutapimo, rekomenduoja taip pat įvertinti pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, kuria siekiama skatinti socialinių naujovių diegimą ir panaudoti asociacijų ir socialinių įmonių kūrybiškumą siekiant padėti pažeidžiamiausioms grupėms ir patenkinti būtiniausius socialinius poreikius, kurių nepatenkina rinka ir valdžios institucijos; |
| --- | --- |

84.

kad, būtų išvengta priemonių sutapimo, rekomenduoja taip pat įvertinti pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, kuria siekiama skatinti socialinių naujovių diegimą ir panaudoti asociacijų ir socialinių įmonių kūrybiškumą siekiant padėti pažeidžiamiausioms grupėms ir patenkinti būtiniausius socialinius poreikius, kurių nepatenkina rinka ir valdžios institucijos;

| 85. | pritaria atskaitomybės direktyvų supaprastinimui, visų pirma siekiant pagerinti mažesnių įmonių padėtį. Atskaitomybės direktyvų reikalavimai, pvz., informacijos atskleidimo ir vertinimo taisyklės, turėtų būti pagrįsti ir teisingi ir juose turėtų būti atsižvelgiama į įmonės dydį ir sektorių; |
| --- | --- |

85.

pritaria atskaitomybės direktyvų supaprastinimui, visų pirma siekiant pagerinti mažesnių įmonių padėtį. Atskaitomybės direktyvų reikalavimai, pvz., informacijos atskleidimo ir vertinimo taisyklės, turėtų būti pagrįsti ir teisingi ir juose turėtų būti atsižvelgiama į įmonės dydį ir sektorių;

| 86. | mano, kad taikant paprastesnius atskaitomybės reikalavimus būtų galima sukurti tokias verslo sąlygas, kuriomis būtų skatinamas naujų įmonių kūrimas ir verslumas. Regionų komitetas neturi išteklių įvertinti neigiamą reikalavimų poveikį ir Komitetas rekomenduoja Europos Parlamentui pasirūpinti, kad išsamus vertinimas būtų atliktas prieš įsigaliojant apskaitos direktyvoms; |
| --- | --- |

86.

mano, kad taikant paprastesnius atskaitomybės reikalavimus būtų galima sukurti tokias verslo sąlygas, kuriomis būtų skatinamas naujų įmonių kūrimas ir verslumas. Regionų komitetas neturi išteklių įvertinti neigiamą reikalavimų poveikį ir Komitetas rekomenduoja Europos Parlamentui pasirūpinti, kad išsamus vertinimas būtų atliktas prieš įsigaliojant apskaitos direktyvoms;

| 87. | tačiau norėtų, kad dabartiniai reikalavimai būtų supaprastinti taip, kad ataskaitos ir toliau būtų palyginamos ir atitiktų paskirtį; |
| --- | --- |

87.

tačiau norėtų, kad dabartiniai reikalavimai būtų supaprastinti taip, kad ataskaitos ir toliau būtų palyginamos ir atitiktų paskirtį;

| 88. | rekomenduoja standartizuoti ribas to paties dydžio įmonėms, kad būtų lengviau atlikti palyginimus, ir norėtų, kad visoje Europos Sąjungoje būtų skatinamas finansinių duomenų palyginamumas; |
| --- | --- |

88.

rekomenduoja standartizuoti ribas to paties dydžio įmonėms, kad būtų lengviau atlikti palyginimus, ir norėtų, kad visoje Europos Sąjungoje būtų skatinamas finansinių duomenų palyginamumas;

| 89. | remia siekį reglamentuoti laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir nori užtikrinti, kad administracinė našta būtų proporcinga jos teikiamai naudai; |
| --- | --- |

89.

remia siekį reglamentuoti laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir nori užtikrinti, kad administracinė našta būtų proporcinga jos teikiamai naudai;

| 90. | pritaria Bendrosios rinkos aktui (9), kuriuo siekiama supaprastinti formalumus MVĮ, kurios sudaro daugiau kaip 99 proc. Europos įmonių. Smulkiojo verslo aktu pripažįstama būtinybė atsižvelgti į specialius MVĮ, kaip atskiros kategorijos įmonių, poreikius ir suskirstyti šią kategoriją į tam tikrus segmentus. Be to, vadovaujantis šio pasiūlymo principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“ leidžiama, kad skirtingų dydžių įmonėms būtų taikoma skirtinga atskaitomybės tvarka; |
| --- | --- |

90.

pritaria Bendrosios rinkos aktui (9), kuriuo siekiama supaprastinti formalumus MVĮ, kurios sudaro daugiau kaip 99 proc. Europos įmonių. Smulkiojo verslo aktu pripažįstama būtinybė atsižvelgti į specialius MVĮ, kaip atskiros kategorijos įmonių, poreikius ir suskirstyti šią kategoriją į tam tikrus segmentus. Be to, vadovaujantis šio pasiūlymo principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“ leidžiama, kad skirtingų dydžių įmonėms būtų taikoma skirtinga atskaitomybės tvarka;

| 91. | siūlo užtikrinti, kad valstybės narės nenustatytų beprasmių papildomų reikalavimų. Tai lengviausia pasiekti suderinant ES teisės aktus. Kalbant apie vidutinio dydžio ir dideles įmones, turėtų būti užtikrintas didesnis jų finansinės atskaitomybės palyginamumas ES lygmeniu, nes šių įmonių veikla dažnai vykdoma visoje ES ir yra aktuali vidaus rinkoje veikiantiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

91.

siūlo užtikrinti, kad valstybės narės nenustatytų beprasmių papildomų reikalavimų. Tai lengviausia pasiekti suderinant ES teisės aktus. Kalbant apie vidutinio dydžio ir dideles įmones, turėtų būti užtikrintas didesnis jų finansinės atskaitomybės palyginamumas ES lygmeniu, nes šių įmonių veikla dažnai vykdoma visoje ES ir yra aktuali vidaus rinkoje veikiantiems suinteresuotiesiems subjektams;

| 92. | remia Didžiojo aštuoneto vyriausybių įsipareigojimą „priimti skaidrumą užtikrinančius įstatymus ir taisykles arba skleisti savanoriškus standartus, kuriais naftos, dujų ar kasybos bendrovės įpareigojamos arba raginamos atskleisti informaciją apie mokėjimus valdžios institucijoms“. Europos Parlamentas taip pat priėmė rezoliuciją (10), kurioje pakartotinai išreiškė paramą reikalavimams, kad ataskaitos, visų pirma gavybos pramonės sektoriuje, būtų teikiamos dėl kiekvienos šalies atskirai; |
| --- | --- |

92.

remia Didžiojo aštuoneto vyriausybių įsipareigojimą „priimti skaidrumą užtikrinančius įstatymus ir taisykles arba skleisti savanoriškus standartus, kuriais naftos, dujų ar kasybos bendrovės įpareigojamos arba raginamos atskleisti informaciją apie mokėjimus valdžios institucijoms“. Europos Parlamentas taip pat priėmė rezoliuciją (10), kurioje pakartotinai išreiškė paramą reikalavimams, kad ataskaitos, visų pirma gavybos pramonės sektoriuje, būtų teikiamos dėl kiekvienos šalies atskirai;

Išvados

| 93. | mano, kad priemonėms, kurių imtasi orientuoti, skatinti ir padėti MVĮ užtikrinti, kad jų veikloje būtų daugiau orientuojamasi į socialinius ir socialinės atsakomybės aspektus, būtų teikiama pirmenybė. Europos Sąjungoje yra apie 24 mln. mažų ir vidutinių įmonių, todėl Sąjungos ateičiai labai svarbu, kaip skatinsime jaunimą, visų pirma dalyvauti naujos rūšies socialine atsakomybe grindžiamame versle; |
| --- | --- |

93.

mano, kad priemonėms, kurių imtasi orientuoti, skatinti ir padėti MVĮ užtikrinti, kad jų veikloje būtų daugiau orientuojamasi į socialinius ir socialinės atsakomybės aspektus, būtų teikiama pirmenybė. Europos Sąjungoje yra apie 24 mln. mažų ir vidutinių įmonių, todėl Sąjungos ateičiai labai svarbu, kaip skatinsime jaunimą, visų pirma dalyvauti naujos rūšies socialine atsakomybe grindžiamame versle;

| 94. | mano, kad gerai parinktomis priemonėmis bus skatinama kurti naujas įmones ir padėti augti esamoms. Pramonės politikos priemonėmis turėtų būti siekiama remti visų pirma daug darbo vietų sukuriančias įmones, siekiančias išaugti iki tarptautinių ir socialiai atsakingų įmonių ir mokančias naudotis tinklais; |
| --- | --- |

94.

mano, kad gerai parinktomis priemonėmis bus skatinama kurti naujas įmones ir padėti augti esamoms. Pramonės politikos priemonėmis turėtų būti siekiama remti visų pirma daug darbo vietų sukuriančias įmones, siekiančias išaugti iki tarptautinių ir socialiai atsakingų įmonių ir mokančias naudotis tinklais;

| 95. | yra įsitikinęs, kad ateičiai labai svarbi regioninė plėtra. Pasirinktais tikslais ar procedūromis gali būti siekiama sukurti ką nors nauja, išsaugoti senas tradicijas ar mėginti prisitaikyti prie naujų verslo sąlygų. Svarbiausias veiksnys – regiono gebėjimas kaupti patirtį, išnaudoti savo pranašumus, specializuotis ir burtis į regioninius, nacionalinius ir tarptautinius tinklus; |
| --- | --- |

95.

yra įsitikinęs, kad ateičiai labai svarbi regioninė plėtra. Pasirinktais tikslais ar procedūromis gali būti siekiama sukurti ką nors nauja, išsaugoti senas tradicijas ar mėginti prisitaikyti prie naujų verslo sąlygų. Svarbiausias veiksnys – regiono gebėjimas kaupti patirtį, išnaudoti savo pranašumus, specializuotis ir burtis į regioninius, nacionalinius ir tarptautinius tinklus;

| 96. | atkreipia dėmesį, kad reikėtų įvertinti įmonėms teikiamos paramos veiksmingumą ir aktualumą ir, remiantis nustatytais faktais, atlikti būtinus pakeitimus ir pasirūpinti lėšomis. Remiant bendrą regioninę pramonės politiką reikėtų plėtoti tinklų kūrimu pagrįstą verslo veiklą ir geriau išnaudoti regiono potencialą, pranašumus ir galimybes. Centrinių ir periferinių teritorijų tarpusavio bendradarbiavimą galima gerinti sudarant veiklos planus. Regionų bendradarbiavimas, partnerysčių ir tinklų kūrimas taip pat turėtų būti veiksmingesnis; |
| --- | --- |

96.

atkreipia dėmesį, kad reikėtų įvertinti įmonėms teikiamos paramos veiksmingumą ir aktualumą ir, remiantis nustatytais faktais, atlikti būtinus pakeitimus ir pasirūpinti lėšomis. Remiant bendrą regioninę pramonės politiką reikėtų plėtoti tinklų kūrimu pagrįstą verslo veiklą ir geriau išnaudoti regiono potencialą, pranašumus ir galimybes. Centrinių ir periferinių teritorijų tarpusavio bendradarbiavimą galima gerinti sudarant veiklos planus. Regionų bendradarbiavimas, partnerysčių ir tinklų kūrimas taip pat turėtų būti veiksmingesnis;

| 97. | mano, kad taip pat svarbu apsvarstyti, ar projektų mastas ir taisyklių sudėtingumas reiškia, kad projektams vadovauja projektų valdymo srityje besispecializuojančios tarnybos, pvz., savivaldybės, universitetai, mokyklos ir įvairios verslo plėtros agentūros. Ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrintos lygios galimybės mažoms įmonėms dalyvauti projektuose. Įsitvirtinusios organizacijos turi daugiau išteklių projektų sudėtingų taisyklių moksliniams tyrimams atlikti ir reikalingoms ataskaitoms parengti, nes mažesnės įmonės gali neturėti nei praktinės patirties, nei galimybių tam. Tačiau lankstesnis verslininkų požiūris galėtų užtikrinti ekonomiškesnį projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

97.

mano, kad taip pat svarbu apsvarstyti, ar projektų mastas ir taisyklių sudėtingumas reiškia, kad projektams vadovauja projektų valdymo srityje besispecializuojančios tarnybos, pvz., savivaldybės, universitetai, mokyklos ir įvairios verslo plėtros agentūros. Ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrintos lygios galimybės mažoms įmonėms dalyvauti projektuose. Įsitvirtinusios organizacijos turi daugiau išteklių projektų sudėtingų taisyklių moksliniams tyrimams atlikti ir reikalingoms ataskaitoms parengti, nes mažesnės įmonės gali neturėti nei praktinės patirties, nei galimybių tam. Tačiau lankstesnis verslininkų požiūris galėtų užtikrinti ekonomiškesnį projektų įgyvendinimą;

| 98. | nurodo, kad socialinės įmonės organizacinė forma šiuo metu yra neapibrėžta; pagrindiniai šios veiklos vykdytojai vis dar yra viešojo administravimo institucijos ir didesnės įmonės, o socialinį verslą įmonės vis dar suvokia labiau kaip geranorišką paslaugų teikimą negu kaip tikra verslo veiklą. Taigi tokia veikla laikoma neįprasta ir nesusijusia su verslu arba konkuruojančia, o ne lygiagrečia veiklos rūšimi. Plėtojant socialinį verslą šiai problemai turėtų būti skiriamas ypač didelis dėmesys; |
| --- | --- |

98.

nurodo, kad socialinės įmonės organizacinė forma šiuo metu yra neapibrėžta; pagrindiniai šios veiklos vykdytojai vis dar yra viešojo administravimo institucijos ir didesnės įmonės, o socialinį verslą įmonės vis dar suvokia labiau kaip geranorišką paslaugų teikimą negu kaip tikra verslo veiklą. Taigi tokia veikla laikoma neįprasta ir nesusijusia su verslu arba konkuruojančia, o ne lygiagrečia veiklos rūšimi. Plėtojant socialinį verslą šiai problemai turėtų būti skiriamas ypač didelis dėmesys;

| 99. | mano, kad informacija apie socialinėms įmonėms teikiamas galimybes turėtų būti išsamesnė ir prieinamesnė. Pagrindinėje interneto svetainėje turėtų būti nuoroda į naujausią esminę informaciją. Informacija turėtų būti rišli ir pateikiama naudojant veiksmingus pateikties metodus, pvz., per informacinius biuletenius, dalijantis esmine patirtimi ir nuolat atnaujinant informaciją; |
| --- | --- |

99.

mano, kad informacija apie socialinėms įmonėms teikiamas galimybes turėtų būti išsamesnė ir prieinamesnė. Pagrindinėje interneto svetainėje turėtų būti nuoroda į naujausią esminę informaciją. Informacija turėtų būti rišli ir pateikiama naudojant veiksmingus pateikties metodus, pvz., per informacinius biuletenius, dalijantis esmine patirtimi ir nuolat atnaujinant informaciją;

| 100. | mano, kad reikėtų susitarti dėl skirtingų įgyvendintinų priemonių prioritetinės tvarkos ir nustatyti geriausias praktines priemones, būdus ir metodus įvairių sričių problemoms spręsti. Šie metodai turėtų būti nustatyti ir platinami, kad jais galėtų naudotis kuo daugiau verslininkų; |
| --- | --- |

100.

mano, kad reikėtų susitarti dėl skirtingų įgyvendintinų priemonių prioritetinės tvarkos ir nustatyti geriausias praktines priemones, būdus ir metodus įvairių sričių problemoms spręsti. Šie metodai turėtų būti nustatyti ir platinami, kad jais galėtų naudotis kuo daugiau verslininkų;

| 101. | mano, kad reikėtų didinti bendrus su verslo plėtojimu susijusios veiklos pajėgumus; sektoriuje jau dirbusių socialinių verslininkų patirties kaupimas ir dalijimasis ja yra vienas svarbiausių būdų didinti informacijos kiekį. Europa turėtų siekti sukurti integruotą ES, kurioje svarbus kiekvienas dalyvis ir stengiamasi kiekvienam rasti tinkamą vaidmenį, kuris jiems padėtų tobulėti; |
| --- | --- |

101.

mano, kad reikėtų didinti bendrus su verslo plėtojimu susijusios veiklos pajėgumus; sektoriuje jau dirbusių socialinių verslininkų patirties kaupimas ir dalijimasis ja yra vienas svarbiausių būdų didinti informacijos kiekį. Europa turėtų siekti sukurti integruotą ES, kurioje svarbus kiekvienas dalyvis ir stengiamasi kiekvienam rasti tinkamą vaidmenį, kuris jiems padėtų tobulėti;

| 102. | atkreipia dėmesį, kad siekiama padėti kurti naujas koncepcijas ir paspartinti naujų metodų priėmimą. Bandomosios schemos gali būti naudojamos siekiant pristatyti naujus metodus rinkai ir per sėkmes ir nesėkmes įgyti praktinės patirties. Sektoriui bus pateikta geresnės kokybės ir praktiškesnių modelių ir informacija apie konkrečios koncepcijos veiksmingumą ir poveikį skirtingose tikslinėse šalyse bei apie kylančius sunkumus ir problemas; |
| --- | --- |

102.

atkreipia dėmesį, kad siekiama padėti kurti naujas koncepcijas ir paspartinti naujų metodų priėmimą. Bandomosios schemos gali būti naudojamos siekiant pristatyti naujus metodus rinkai ir per sėkmes ir nesėkmes įgyti praktinės patirties. Sektoriui bus pateikta geresnės kokybės ir praktiškesnių modelių ir informacija apie konkrečios koncepcijos veiksmingumą ir poveikį skirtingose tikslinėse šalyse bei apie kylančius sunkumus ir problemas;

| 103. | atkreipia dėmesį, kad bandomosios schemos yra būdas padidinti susidomėjimą socialiniu verslu. Yra daug eksperimentavimo sričių, o vykdant bandomąjį procesą neleidžiama rizikai peržengti iš anksto nustatytų ribų. Jei bandomaisiais projektais siekiama kurti pelningo verslo idėjas, pradiniuose etapuose labai svarbi finansinė ir informacinė parama. Bandomieji projektai taip pat gali būti naudojami kaip mokymo platformos prieš diegiant naujus metodus; |
| --- | --- |

103.

atkreipia dėmesį, kad bandomosios schemos yra būdas padidinti susidomėjimą socialiniu verslu. Yra daug eksperimentavimo sričių, o vykdant bandomąjį procesą neleidžiama rizikai peržengti iš anksto nustatytų ribų. Jei bandomaisiais projektais siekiama kurti pelningo verslo idėjas, pradiniuose etapuose labai svarbi finansinė ir informacinė parama. Bandomieji projektai taip pat gali būti naudojami kaip mokymo platformos prieš diegiant naujus metodus;

| 104. | galiausiai rekomenduoja sprendimų ieškoti metodiškai, laipsniškai ir ilgam laikui. Europoje būtini nauji ekonomikos augimą skatinantys veiksmai, o įgyvendinti juos galima socialiai atsakingu būdu, atsižvelgiant į aplinkosauginius apribojimus. Reikėtų parengti išsamesnes atskirties prevencijos priemones, kurios būtų taikomos pakankamai ilgą laikotarpį. Reikėtų vengti trumpalaikių ir atskiriems projektams skirtų priemonių, kurioms netaikomi konkretūs pažangos stebėjimo reikalavimai. Kad būtų galima daugiau nuveikti skatinant socialinį stabilumą, toliau remiamas išsamesnių priemonių pasiūlymų ir ataskaitų apie socialinę atsakomybę ir socialines įmones rengimas. Apskritai svarbiausia yra atkreipti dėmesį į tobulėjimo pastangas, dalytis gerąja patirtimi ir remtis jos pavyzdžiais, keistis turima informacija ir platinti rezultatus. Komitetas ragina nustatyti prototipus ir remti būsimą veiklą. |
| --- | --- |

104.

galiausiai rekomenduoja sprendimų ieškoti metodiškai, laipsniškai ir ilgam laikui. Europoje būtini nauji ekonomikos augimą skatinantys veiksmai, o įgyvendinti juos galima socialiai atsakingu būdu, atsižvelgiant į aplinkosauginius apribojimus. Reikėtų parengti išsamesnes atskirties prevencijos priemones, kurios būtų taikomos pakankamai ilgą laikotarpį. Reikėtų vengti trumpalaikių ir atskiriems projektams skirtų priemonių, kurioms netaikomi konkretūs pažangos stebėjimo reikalavimai. Kad būtų galima daugiau nuveikti skatinant socialinį stabilumą, toliau remiamas išsamesnių priemonių pasiūlymų ir ataskaitų apie socialinę atsakomybę ir socialines įmones rengimas. Apskritai svarbiausia yra atkreipti dėmesį į tobulėjimo pastangas, dalytis gerąja patirtimi ir remtis jos pavyzdžiais, keistis turima informacija ir platinti rezultatus. Komitetas ragina nustatyti prototipus ir remti būsimą veiklą.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmininkė

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 614 final.

1

(2)  „Socialinių pirkimų vadovas. Socialiniai aspektai viešuosiuose pirkimuose“. Europos Komisija, 2011 m.

2

(3)  CIRIEC (Tarptautinis valstybinio, socialinio ir kooperatinio ūkio tyrimų ir informacijos centras). „Socialinė ekonomika Europos Sąjungoje“, 48 p.

3

(4)  Komisijos komunikatas „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“. COM(2010) 758 final, 2010 12 16.

4

(5)  Komisijos komunikatas „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“. COM(2011) 206 final, 2011 4 13.

5

(6)  COM(2011) 681 final.

6

(7)  EIB grupė.

7

(8)  Europos socialinio investavimo ir verslumo fondas (ESIEF), kuris investuotų į 10–15 priemonių skirtingose valstybėse narėse.

8

(9)  Atskaitomybės direktyvų persvarstymas numatytas 2011 m. balandžio mėn. Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ 2.11 skirsnyje. Komunikatą galima rasti adresu http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf#page=2.

9

(10)  Rezoliucija INI/2010/2102.

10

---