# Den Europæiske Unions C 353/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.353.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 353 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang17. november 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.353.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 353

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang17. november 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 353/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2012/C 353/02 | Kommissionens afgørelse af 15. november 2012 om oprettelse af elektricitetskoordinationsgruppen | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2012/C 353/01

Euroens vekselkurs

1

2012/C 353/02

Kommissionens afgørelse af 15. november 2012 om oprettelse af elektricitetskoordinationsgruppen

2

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 353/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6697 — O.W. Bunker/Bergen Bunkers) (
  1
  ) | 5 |
| 2012/C 353/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6770 — American Securities/Metaldyne) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 353/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6779 — Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 353/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6715 — CNOOC/Nexen) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 8 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 353/07 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 9 |
| 2012/C 353/08 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |
| 2012/C 353/09 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 18 |
| 2012/C 353/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 23 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2012/C 353/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6697 — O.W. Bunker/Bergen Bunkers) (
  1
  )

1

5

2012/C 353/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6770 — American Securities/Metaldyne) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

2012/C 353/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6779 — Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

7

2012/C 353/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6715 — CNOOC/Nexen) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

8

ANDET

Europa-Kommissionen

2012/C 353/07

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

9

2012/C 353/08

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

14

2012/C 353/09

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

18

2012/C 353/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/1

---

Euroens vekselkurs (1)

16. november 2012

2012/C 353/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2745 |
| JPY | japanske yen | 103,44 |
| DKK | danske kroner | 7,4585 |
| GBP | pund sterling | 0,80245 |
| SEK | svenske kroner | 8,6493 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2042 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,3695 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,534 |
| HUF | ungarske forint | 284,18 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6963 |
| PLN | polske zloty | 4,1615 |
| RON | rumænske leu | 4,5333 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2944 |
| AUD | australske dollar | 1,2337 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2753 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,8803 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5739 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5638 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 390,81 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,2927 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9471 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5375 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 272,52 |
| MYR | malaysiske ringgit | 3,9127 |
| PHP | filippinske pesos | 52,728 |
| RUB | russiske rubler | 40,4368 |
| THB | thailandske bath | 39,191 |
| BRL | brasilianske real | 2,6391 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,8339 |
| INR | indiske rupee | 70,3210 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2745

JPY

japanske yen

103,44

DKK

danske kroner

7,4585

GBP

pund sterling

0,80245

SEK

svenske kroner

8,6493

CHF

schweiziske franc

1,2042

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,3695

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,534

HUF

ungarske forint

284,18

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6963

PLN

polske zloty

4,1615

RON

rumænske leu

4,5333

TRY

tyrkiske lira

2,2944

AUD

australske dollar

1,2337

CAD

canadiske dollar

1,2753

HKD

hongkongske dollar

9,8803

NZD

newzealandske dollar

1,5739

SGD

singaporeanske dollar

1,5638

KRW

sydkoreanske won

1 390,81

ZAR

sydafrikanske rand

11,2927

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9471

HRK

kroatiske kuna

7,5375

IDR

indonesiske rupiah

12 272,52

MYR

malaysiske ringgit

3,9127

PHP

filippinske pesos

52,728

RUB

russiske rubler

40,4368

THB

thailandske bath

39,191

BRL

brasilianske real

2,6391

MXN

mexicanske pesos

16,8339

INR

indiske rupee

70,3210

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/2

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. november 2012

om oprettelse af elektricitetskoordinationsgruppen

2012/C 353/02

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 194, stk. 1, i traktaten opstiller målsætninger om i en ånd af solidaritet at sikre energimarkedets funktion og energiforsyningssikkerheden i Unionen og at fremme energieffektivitet, energibesparelser, udvikling af nye og vedvarende energikilder og sammenkobling af energinet. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 194, stk. 1, i traktaten opstiller målsætninger om i en ånd af solidaritet at sikre energimarkedets funktion og energiforsyningssikkerheden i Unionen og at fremme energieffektivitet, energibesparelser, udvikling af nye og vedvarende energikilder og sammenkobling af energinet.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/89/EF af 18. januar 2006 om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (1) kræver, at medlemsstaterne sikrer en høj grad af elforsyningssikkerhed og tager hensyn til mulighederne for grænseoverskridende samarbejde med dette formål for øje. Det er Kommissionens ansvar at overvåge og gennemgå anvendelsen af direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/89/EF af 18. januar 2006 om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (1) kræver, at medlemsstaterne sikrer en høj grad af elforsyningssikkerhed og tager hensyn til mulighederne for grænseoverskridende samarbejde med dette formål for øje. Det er Kommissionens ansvar at overvåge og gennemgå anvendelsen af direktivet.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (2) fastlægger detaljerede regler for det indre marked for elektricitet. Formålet med disse regler er bl.a. at videreudvikle grænseoverskridende sammenkoblinger og sikre en høj standard for elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (2) fastlægger detaljerede regler for det indre marked for elektricitet. Formålet med disse regler er bl.a. at videreudvikle grænseoverskridende sammenkoblinger og sikre en høj standard for elforsyningssikkerhed.

| (4) | Med direktiv 2009/72/EF har de regulerende myndigheder fået til opgave at overvåge overholdelsen af reglerne for netsikkerhed og -pålidelighed og investeringer i produktionskapacitet med sigte på forsyningssikkerhed. I henhold til forordning (EF) nr. 713/2009 (3) skal agenturet for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder bistå de regulerende myndigheder, om nødvendigt koordinere deres indsats og overvåge varetagelsen af de opgaver, der påhviler det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO-E«). |
| --- | --- |

(4)

Med direktiv 2009/72/EF har de regulerende myndigheder fået til opgave at overvåge overholdelsen af reglerne for netsikkerhed og -pålidelighed og investeringer i produktionskapacitet med sigte på forsyningssikkerhed. I henhold til forordning (EF) nr. 713/2009 (3) skal agenturet for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder bistå de regulerende myndigheder, om nødvendigt koordinere deres indsats og overvåge varetagelsen af de opgaver, der påhviler det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO-E«).

| (5) | Direktiv 2009/72/EF fastlægger yderligere, at transmissionssystemoperatører skal sikre et sikkert, pålideligt og effektivt elektricitetssystem, mens ENTSO med forordning (EF) nr. 714/2009 (4) har fået til opgave at vedtage redskaber til at sikre koordinering af nettets drift under normale forhold og i beredskabssituationer og regelmæssigt at udarbejde en europæisk prognose for produktionens tilstrækkelighed. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2009/72/EF fastlægger yderligere, at transmissionssystemoperatører skal sikre et sikkert, pålideligt og effektivt elektricitetssystem, mens ENTSO med forordning (EF) nr. 714/2009 (4) har fået til opgave at vedtage redskaber til at sikre koordinering af nettets drift under normale forhold og i beredskabssituationer og regelmæssigt at udarbejde en europæisk prognose for produktionens tilstrækkelighed.

| (6) | I henhold til direktiv 2009/72/EF har medlemsstaterne såvel som deres regulerende myndigheder pligt til at samarbejde med hinanden og Kommissionen om at integrere deres nationale markeder som et første skridt hen imod skabelsen af et fuldt liberaliseret indre marked. Kommissionen overvåger gennemførelsen af bestemmelserne i direktiv 2009/72/EF (5). |
| --- | --- |

(6)

I henhold til direktiv 2009/72/EF har medlemsstaterne såvel som deres regulerende myndigheder pligt til at samarbejde med hinanden og Kommissionen om at integrere deres nationale markeder som et første skridt hen imod skabelsen af et fuldt liberaliseret indre marked. Kommissionen overvåger gennemførelsen af bestemmelserne i direktiv 2009/72/EF (5).

| (7) | Den stigende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder medfører nye udfordringer for det indre marked for elektricitet, især med hensyn til at sikre nettets stabilitet og sikker elforsyning. Øget koordinering af politiske foranstaltninger vedrørende det indre marked for elektricitet blandt medlemsstaterne, andre involverede interessenter og Kommissionen er afgørende for en vellykket integration af de europæiske elektricitetsmarkeder og opretholdelsen af en høj standard for elforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(7)

Den stigende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder medfører nye udfordringer for det indre marked for elektricitet, især med hensyn til at sikre nettets stabilitet og sikker elforsyning. Øget koordinering af politiske foranstaltninger vedrørende det indre marked for elektricitet blandt medlemsstaterne, andre involverede interessenter og Kommissionen er afgørende for en vellykket integration af de europæiske elektricitetsmarkeder og opretholdelsen af en høj standard for elforsyningssikkerhed.

| (8) | Kommissionen står derfor bag en række møder mellem højtstående repræsentanter fra de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, nationale energireguleringsmyndigheder, ENTSO-E og agenturet for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (»agenturet«), som muliggør udveksling af synspunkter og giver input til Kommissionens politiske tænkning om elforsyningssikkerhed, herunder om nettets stabilitet og tilstrækkelig produktion. Disse indledende aktiviteter og et forslag om at nedsætte en elektricitetskoordinationsgruppe blev drøftet ved det uformelle energiministermøde i Wroclaw i september 2011 og ved møderne i Rådet (transport, telekommunikation og energi) i november 2011 og februar 2012. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen står derfor bag en række møder mellem højtstående repræsentanter fra de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, nationale energireguleringsmyndigheder, ENTSO-E og agenturet for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (»agenturet«), som muliggør udveksling af synspunkter og giver input til Kommissionens politiske tænkning om elforsyningssikkerhed, herunder om nettets stabilitet og tilstrækkelig produktion. Disse indledende aktiviteter og et forslag om at nedsætte en elektricitetskoordinationsgruppe blev drøftet ved det uformelle energiministermøde i Wroclaw i september 2011 og ved møderne i Rådet (transport, telekommunikation og energi) i november 2011 og februar 2012.

| (9) | Disse møder mellem højtstående repræsentanter har vist sig meget nyttige for Kommissionen og alle involverede interessenter. De har givet værdifuld indsigt i spørgsmål om det indre marked for elektricitet og forsyningssikkerhed og mulighed for at drøfte forskellige mulige løsninger på de eksisterende problemer. I den forbindelse blev der især sat fokus på behovet for at tage de nye udfordringer op, som integrering elektricitetsmarkeder på europæisk plan fører med sig. |
| --- | --- |

(9)

Disse møder mellem højtstående repræsentanter har vist sig meget nyttige for Kommissionen og alle involverede interessenter. De har givet værdifuld indsigt i spørgsmål om det indre marked for elektricitet og forsyningssikkerhed og mulighed for at drøfte forskellige mulige løsninger på de eksisterende problemer. I den forbindelse blev der især sat fokus på behovet for at tage de nye udfordringer op, som integrering elektricitetsmarkeder på europæisk plan fører med sig.

| (10) | Derfor bør denne ekspertgruppe inden for elektricitet og dens opgaver og struktur formaliseres og fastlægges. |
| --- | --- |

(10)

Derfor bør denne ekspertgruppe inden for elektricitet og dens opgaver og struktur formaliseres og fastlægges.

| (11) | Gruppen bør bidrage til at styrke og intensivere samarbejdet og koordinationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for spørgsmål om grænseoverskridende handel med elektricitet og forsyningssikkerhed, herunder tilstrækkelig produktion og nettets stabilitet, og den bør også forberede nye politiske initiativer og reagere på potentielle forsyningskriser. |
| --- | --- |

(11)

Gruppen bør bidrage til at styrke og intensivere samarbejdet og koordinationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for spørgsmål om grænseoverskridende handel med elektricitet og forsyningssikkerhed, herunder tilstrækkelig produktion og nettets stabilitet, og den bør også forberede nye politiske initiativer og reagere på potentielle forsyningskriser.

| (12) | Elektricitetskoordinationsgruppen bør stille den nødvendige ekspertise på politikområdet til rådighed for Kommissionen og dens medlemmer i forbindelse med initiativer, der har til formål at opretholde og styrke markedsintegrationen og sikkerheden i elforsyningen. |
| --- | --- |

(12)

Elektricitetskoordinationsgruppen bør stille den nødvendige ekspertise på politikområdet til rådighed for Kommissionen og dens medlemmer i forbindelse med initiativer, der har til formål at opretholde og styrke markedsintegrationen og sikkerheden i elforsyningen.

| (13) | Gruppen bør bestå af medlemsstaternes kompetente myndigheder (ministeriet med ansvar for elektricitet og den nationale regulerende myndighed), af ENTSO-E og af agenturet. Der bør fastsættes regler for gruppemedlemmernes videregivelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(13)

Gruppen bør bestå af medlemsstaternes kompetente myndigheder (ministeriet med ansvar for elektricitet og den nationale regulerende myndighed), af ENTSO-E og af agenturet. Der bør fastsættes regler for gruppemedlemmernes videregivelse af oplysninger.

| (14) | Alle personoplysninger, der vedrører gruppens medlemmer, behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) — |
| --- | --- |

(14)

Alle personoplysninger, der vedrører gruppens medlemmer, behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Etablering af elektricitetskoordinationsgruppen

Der nedsættes herved en elektricitetskoordinationsgruppe (i det følgende benævnt »gruppen«).

Artikel 2

Gruppens opgaver

1.   Gruppen har til opgave:

| a) | at fungere som en platform for udveksling af oplysninger og koordinering af politiske foranstaltninger vedrørende elektricitet med grænseoverskridende effekt og for udveksling af erfaringer, bedste praksis og ekspertise samt at bistå Kommissionen i udformningen af dennes politiske initiativer |
| --- | --- |

a)

at fungere som en platform for udveksling af oplysninger og koordinering af politiske foranstaltninger vedrørende elektricitet med grænseoverskridende effekt og for udveksling af erfaringer, bedste praksis og ekspertise samt at bistå Kommissionen i udformningen af dennes politiske initiativer

| b) | at fremme informationsudveksling og samarbejde vedrørende forsyningssikkerhed, bl.a. vedrørende tilstrækkelig produktion og nettets stabilitet på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

b)

at fremme informationsudveksling og samarbejde vedrørende forsyningssikkerhed, bl.a. vedrørende tilstrækkelig produktion og nettets stabilitet på tværs af grænserne.

2.   Gruppens aktiviteter omfatter navnlig:

| a) | at udveksle oplysninger om beslutninger vedrørende produktion og transmission og den deraf følgende betydning for handelen og nettets stabilitet på tværs af grænserne |
| --- | --- |

a)

at udveksle oplysninger om beslutninger vedrørende produktion og transmission og den deraf følgende betydning for handelen og nettets stabilitet på tværs af grænserne

| b) | at drøfte specifikke emner, der giver anledning til bekymring om nettets stabilitet og/eller produktionens tilstrækkelighed, med henblik på at nå frem til koordinerede løsninger, der harmonerer med det indre marked for energi |
| --- | --- |

b)

at drøfte specifikke emner, der giver anledning til bekymring om nettets stabilitet og/eller produktionens tilstrækkelighed, med henblik på at nå frem til koordinerede løsninger, der harmonerer med det indre marked for energi

| c) | at gennemgå de regelmæssige prognoser om produktionens tilstrækkelighed, der udarbejdes af ENTSO-E, især i tilfælde hvor disse rapporter indikerer en potentiel risiko for forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

c)

at gennemgå de regelmæssige prognoser om produktionens tilstrækkelighed, der udarbejdes af ENTSO-E, især i tilfælde hvor disse rapporter indikerer en potentiel risiko for forsyningssikkerheden

| d) | at fremme informationsudveksling, forebyggelse og koordinering af foranstaltninger i tilfælde af en nødsituation, såvel i Unionen som med tredjelande. |
| --- | --- |

d)

at fremme informationsudveksling, forebyggelse og koordinering af foranstaltninger i tilfælde af en nødsituation, såvel i Unionen som med tredjelande.

Artikel 3

Høring

Kommission kan høre gruppen i alle sager vedrørende elektricitet og især elforsyningssikkerhed.

Artikel 4

Gruppens sammensætning

1.   Gruppen består af følgende medlemmer:

| a) | medlemsstaternes myndigheder, især ministerier med energi som ansvarsområde |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternes myndigheder, især ministerier med energi som ansvarsområde

| b) | de nationale regulerende myndigheder for energi |
| --- | --- |

b)

de nationale regulerende myndigheder for energi

| c) | agenturet for samarbejde mellem energimyndigheder (»agenturet«), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 713/2009 (7) |
| --- | --- |

c)

agenturet for samarbejde mellem energimyndigheder (»agenturet«), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 713/2009 (7)

| d) | det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO for elektricitet«), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 714/2009 (8) |
| --- | --- |

d)

det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO for elektricitet«), der er oprettet ved forordning (EF) nr. 714/2009 (8)

2.   Hvert medlem udpeger maksimalt to permanente repræsentanter og to suppleanter til at deltage i gruppens arbejde. En af medlemsstaternes permanente repræsentanter skal være lederen af regeringens energimyndighed. En af de nationale regulerende myndigheders permanente repræsentanter skal være myndighedens generaldirektør eller formand. En af agenturets repræsentanter skal være dets direktør. En af ENTSO-E's repræsentanter skal være dets generalsekretær. Suppleanter udnævnes på samme vilkår som gruppens medlemmer; er et medlem fraværende eller forhindret, erstattes det automatisk af en suppleant.

3.   I en nødsituation på EU- eller medlemsstatsniveau eller regionalt niveau, eller i andre exceptionelle situationer, kan medlemmerne af gruppen anmode Kommissionen om at udnævne mere end to repræsentanter til at deltage i gruppens arbejde.

4.   Navnene på medlemmerne samt navnene på medlemmernes permanente repræsentanter, gruppemedlemmernes suppleanter og observatørerne offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og andre lignende enheder (»registret«) (9).

5.   Hvert medlem af elektricitetskoordinationsgruppen registrerer sig via internettet (webstedet »CIRCABC« (10)) og sikrer, at deres egen medlemsstatus er ajour.

6.   Indsamling, behandling og offentliggørelse af personoplysninger finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 5

Gruppens arbejdsgang

1.   Gruppens formandskab varetages af en repræsentant for Kommissionen (»formanden«).

2.   Formanden indkalder regelmæssigt gruppen og videregiver oplysninger fra medlemmerne til denne, dog således at forretningsmæssigt følsomme oplysninger behandles fortroligt.

3.   Efter aftale med Kommissionens tjenestegrene kan gruppen nedsætte undergrupper, der skal undersøge specifikke spørgsmål på grundlag af et mandat, som gruppen opstiller. Sådanne undergrupper opløses, når deres mandat er opfyldt.

4.   Kommissionens repræsentant kan invitere eksterne eksperter med specifik viden om et emne på dagsordenen, f.eks. repræsentanter for producent- eller forbrugerorganisationer eller tredjelande, til at deltage på ad hoc-basis i gruppens eller en undergruppes arbejde. Kommissionens repræsentant kan desuden give observatørstatus til enkeltpersoner, organisationer, som defineret i regel 8, stk. 3, i de horisontale regler om ekspertgrupper og kandidatlande.

5.   Medlemmerne af ekspertgrupper og deres repræsentanter samt de indbudte eksperter og observatører skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger, som følger af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil, samt Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af EU's klassificerede oplysninger i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (11). Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, kan Kommissionen træffe alle relevante foranstaltninger.

6.   Møderne i gruppen og dens undergrupper afholdes i princippet i Kommissionens lokaler. Sekretariatsopgaverne varetages af Kommissionen. Andre Kommissionstjenestegrene og EU-Udenrigstjenesten kan indbydes til møder i gruppen eller undergrupperne, hvis de er direkte berørt af det aktuelle emne.

7.   Uden af bestemmelserne i stk. 6 berøres, stiller Kommissionen alle relevante arbejdsdokumenter til rådighed for gruppens medlemmer via en platform for samarbejde med partnere i EU (»CIRCA«-webstedet). Derudover offentliggør Kommissionen alle relevante dokumenter enten i registret eller via et link fra registret til et særligt websted. Der skal være mulighed for undtagelse fra den systematiske offentliggørelse i tilfælde, hvor et dokuments udbredelse vil være til skade for beskyttelsen af en offentlig eller privat interesse, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001.

Artikel 6

Mødeudgifter

1.   Der ydes ikke vederlag for det arbejde, der udføres af deltagerne i forbindelse med gruppens og undergruppernes aktiviteter.

2.   Rejseudgifterne for en repræsentant fra hver medlemsstat og den nationale regulerende myndighed refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser.

3.   Disse udgifter refunderes inden for rammerne af de disponible midler, der afsættes til formålet som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2012.

På Kommissionens vegne

Günther OETTINGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 33 af 4.2.2006, s. 22.

1

(2)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55.

2

(3)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 15.

4

(5)  Med hensyn til spørgsmål om forsyningssikkerhed henvises der især til artikel 47, stk. 1, litra c, i direktiv 2009/72/EF (overvågning). Kommissionen skal også vurdere spørgsmål om forsyningssikkerhed i forbindelse med certificeringsafgørelser (se artikel 11, stk. 7, i direktiv 2009/72/EF) og opfordres til at forelægge henstillinger til at forhandle relevante aftaler med tredjelande vedrørende forsyningssikkerhed (jf. betragtning 25 i direktiv 2009/72/EF).

5

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

6

(7)  Se fodnote 3.

7

(8)  Se fodnote 4.

8

(9)  Medlemmer, som ikke ønsker deres navne offentliggjort, kan anmode om en undtagelse fra denne regel. En anmodning om ikke at offentliggøre navnet på et medlem af ekspertgruppen betragtes som berettiget, når en offentliggørelse kan bringe hans eller hendes sikkerhed eller integritet i fare eller i urimelig grad skade privatlivets fred.

9

(10)  CIRCABC står for »Communication & Information Resource Centre for Administrations, Businesses and Citizens« (Kommunikations- og informationsressource for offentlige myndigheder, virksomheder og borgere).

10

(11)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

11

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6697 — O.W. Bunker/Bergen Bunkers)

(EØS-relevant tekst)

2012/C 353/03

| 1. | Den 8. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved O.W. Bunker & Trading A/S (»O.W. Bunker«, Danmark), der kontrolleres af Altor Fund II (»Altor«, Jersey), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Bergen Bunkers AS (»Bergen Bunkers«, Norge), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved O.W. Bunker & Trading A/S (»O.W. Bunker«, Danmark), der kontrolleres af Altor Fund II (»Altor«, Jersey), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Bergen Bunkers AS (»Bergen Bunkers«, Norge), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Altor: private equity-fond |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Altor: private equity-fond

| — | O.W. Bunker: handel med og fysisk leverance af bunkerfuel, smøremidler og logistiktjenester |
| --- | --- |

—

O.W. Bunker: handel med og fysisk leverance af bunkerfuel, smøremidler og logistiktjenester

| — | Bergen Bunkers: broker- og handelsvirksomhed inden for skibsbrændstof og smøremidler. |
| --- | --- |

—

Bergen Bunkers: broker- og handelsvirksomhed inden for skibsbrændstof og smøremidler.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6697 — O.W. Bunker/Bergen Bunkers sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6697 — O.W. Bunker/Bergen Bunkers sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6770 — American Securities/Metaldyne)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2012/C 353/04

| 1. | Den 9. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved en fond, der forvaltes af American Securities LLC (»American Securities« — USA), indirekte gennem fusion erhverver enekontrol over Metaldyne Group (»Metaldyne«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 9. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved en fond, der forvaltes af American Securities LLC (»American Securities« — USA), indirekte gennem fusion erhverver enekontrol over Metaldyne Group (»Metaldyne«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | American Securities: private investeringer |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

American Securities: private investeringer

| — | Metaldyne: fremstilling og salg af metalkomponenter til originaludstyrsfabrikanter og førende leverandører til fremstillingen af lette erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

—

Metaldyne: fremstilling og salg af metalkomponenter til originaludstyrsfabrikanter og førende leverandører til fremstillingen af lette erhvervskøretøjer.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6770 — American Securities/Metaldyne sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6770 — American Securities/Metaldyne sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/7

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6779 — Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2012/C 353/05

| 1. | Den 9. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Barclays Bank PLC (»Barclays« — Det Forenede Kongerige), Goldman Sachs Group (»Goldman Sachs« — USA) og TPG Lundy Co L.P. (»TPG Lundy« — Det Forenede Kongerige) erhverver fælles kontrol over Gardman Holding Limited (»Gardman« — Det Forenede Kongerige), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 9. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Barclays Bank PLC (»Barclays« — Det Forenede Kongerige), Goldman Sachs Group (»Goldman Sachs« — USA) og TPG Lundy Co L.P. (»TPG Lundy« — Det Forenede Kongerige) erhverver fælles kontrol over Gardman Holding Limited (»Gardman« — Det Forenede Kongerige), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Barclays: levering af finansielle tjenesteydelser inden for f.eks. privatkunder, kreditkort, virksomhedsinvesteringer, formuepleje og investeringsforvaltning |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Barclays: levering af finansielle tjenesteydelser inden for f.eks. privatkunder, kreditkort, virksomhedsinvesteringer, formuepleje og investeringsforvaltning

| — | Goldman Sachs: levering af finansielle tjenesteydelser inden for investering, værdipapirhandel og investeringsforvaltning på verdensplan |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs: levering af finansielle tjenesteydelser inden for investering, værdipapirhandel og investeringsforvaltning på verdensplan

| — | TPG: administration af fonde, som investerer i forskellige virksomheder gennem opkøb og virksomhedsomlægninger |
| --- | --- |

—

TPG: administration af fonde, som investerer i forskellige virksomheder gennem opkøb og virksomhedsomlægninger

| — | Gardman: engrossalg og distribution af produkter til havedyrkning og pleje af vilde fugle og visse produkter til kæledyr. |
| --- | --- |

—

Gardman: engrossalg og distribution af produkter til havedyrkning og pleje af vilde fugle og visse produkter til kæledyr.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6779 — Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6779 — Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/8

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6715 — CNOOC/Nexen)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2012/C 353/06

| 1. | Den 12. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CNOOC Limited (»CNOOC«, Kina) — en virksomhed, som er helejet af den kinesiske stat — gennem opkøb af aktier erhverver fuld kontrol over Nexen Inc. (»Nexen«, Canada), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CNOOC Limited (»CNOOC«, Kina) — en virksomhed, som er helejet af den kinesiske stat — gennem opkøb af aktier erhverver fuld kontrol over Nexen Inc. (»Nexen«, Canada), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | CNOOC: efterforskning efter og udvinding, produktion og salg af råolie og naturgas |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

CNOOC: efterforskning efter og udvinding, produktion og salg af råolie og naturgas

| — | Nexen: efterforskning efter og udvinding, produktion og salg af råolie og naturgas. |
| --- | --- |

—

Nexen: efterforskning efter og udvinding, produktion og salg af råolie og naturgas.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6715 — CNOOC/Nexen sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6715 — CNOOC/Nexen sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/9

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 353/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»FENLAND CELERY«

EF-Nr.: UK-PGI-0005-0887-22.08.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Navn:

»Fenland Celery«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Det Forenede Kongerige

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, friske eller forarbejdede |
| --- | --- |

Kategori 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, friske eller forarbejdede

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Fenland Celery« (Apium graveolens) er navnet på en type bladselleri, som plantes, dyrkes og høstes ved hjælp af traditionelle metoder på jorder af typen »Adventurers 1 og 2«, der består af et tykt lag tøv, og som findes i bestemte dele af Cambridgeshire, Suffolk og Norfolk.

Den metode, der anvendes ved dyrkning af Fenland Celery, og de sorter, der anvendes, resulterer i et produkt med særlige kendetegn. Disse er:

| | Udseende — Fenland Celery har en bred rodende på 8-12 cm i diameter og udspredte stilke (eller bladstilke). Fenland Celery er bredere end andre sorter og har en markant rod. Fenland Celery bliver 60-80 cm lang fra rodende til bladtop. Rodendens farve varierer fra limehvid til limegrøn. Bunden af stilken er altid den hvideste del, mens stilken længere oppe er lysegrøn og gradvist går over i lysegrønne blade. Fenland Celery fremstår robust, knudret og med markante årer. |
| --- | --- |

Udseende — Fenland Celery har en bred rodende på 8-12 cm i diameter og udspredte stilke (eller bladstilke). Fenland Celery er bredere end andre sorter og har en markant rod. Fenland Celery bliver 60-80 cm lang fra rodende til bladtop. Rodendens farve varierer fra limehvid til limegrøn. Bunden af stilken er altid den hvideste del, mens stilken længere oppe er lysegrøn og gradvist går over i lysegrønne blade. Fenland Celery fremstår robust, knudret og med markante årer.

| | Konsistens — Fenland Celery er en anelse mere skør end tilsvarende nutidige sorter og er samtidig mere knasende og sprød og har ingen seje fibre. |
| --- | --- |

Konsistens — Fenland Celery er en anelse mere skør end tilsvarende nutidige sorter og er samtidig mere knasende og sprød og har ingen seje fibre.

| | Smag — Fenland Celery har en markant, afbalanceret sød/salt/bitter smag, som samtidig er karakteristisk forfriskende, delikat og nøddeagtig. Den har en diskret duft af nåletræer med milde undertoner af anis. |
| --- | --- |

Smag — Fenland Celery har en markant, afbalanceret sød/salt/bitter smag, som samtidig er karakteristisk forfriskende, delikat og nøddeagtig. Den har en diskret duft af nåletræer med milde undertoner af anis.

Fenland Celery plantes ud i juni eller juli og høstes fra september til december.

Der anvendes følgende sorter til dyrkning af Fenland Celery:

| | Hopkins Fenlander |
| --- | --- |

Hopkins Fenlander

| | New Dwarf White |
| --- | --- |

New Dwarf White

| | Ely White |
| --- | --- |

Ely White

Disse tre sorter er de eneste, der anvendes, grundet deres gode udbytte, smag, sygdomsresistens og evne til at tilpasse sig jordtypen.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

| — | Indkøb af frø og såning:
  I april/maj købes de forskellige frø til dyrkning af Fenland Celery og leveres til en godkendt planteavler med henblik på forkultivering. Hos planteavleren sås frøene i tørveblokke og sættes til spiring i spiringsrummet, hvor de står i syv dage ved 18 °C. Herefter flyttes de spirede frø til hoveddrivhuset, hvor de opbevares i ca. tre uger, indtil de har udviklet sig til kimplanter (omtrent 10 cm høje) og er klar til udplantning. Derefter transporteres de til marken, hvor de plantes ud i den særlige tørvejord af typen »Adventurers 1 og 2« inden for 24 timer. Udplantningen af de små planter finder sted fra juni til juli, hvilket muliggør forskudt høst og mindsker risikoen for fejlslagen høst. |
| --- | --- |

—

Indkøb af frø og såning:

I april/maj købes de forskellige frø til dyrkning af Fenland Celery og leveres til en godkendt planteavler med henblik på forkultivering. Hos planteavleren sås frøene i tørveblokke og sættes til spiring i spiringsrummet, hvor de står i syv dage ved 18 °C. Herefter flyttes de spirede frø til hoveddrivhuset, hvor de opbevares i ca. tre uger, indtil de har udviklet sig til kimplanter (omtrent 10 cm høje) og er klar til udplantning. Derefter transporteres de til marken, hvor de plantes ud i den særlige tørvejord af typen »Adventurers 1 og 2« inden for 24 timer. Udplantningen af de små planter finder sted fra juni til juli, hvilket muliggør forskudt høst og mindsker risikoen for fejlslagen høst.

| — | Høst:
  Høsten af Fenland Celery finder sted fra september til december og er en kompliceret proces, som begynder med, at den hyppede jord først løsnes ved hjælp af en specialindrettet, bred traktor påmonteret en hakkemekanisme. Dette arbejde kan også udføres manuelt med en spade. Sellerien høstes manuelt med en kniv. Rødderne kan enten skæres helt af, eller de kan skæres til i en lille kegleformet spids. |
| --- | --- |

—

Høst:

Høsten af Fenland Celery finder sted fra september til december og er en kompliceret proces, som begynder med, at den hyppede jord først løsnes ved hjælp af en specialindrettet, bred traktor påmonteret en hakkemekanisme. Dette arbejde kan også udføres manuelt med en spade. Sellerien høstes manuelt med en kniv. Rødderne kan enten skæres helt af, eller de kan skæres til i en lille kegleformet spids.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

—

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Fenland Celery skal dyrkes på jordtyperne »Adventurers 1 og 2«, som er defineret af Soil Survey of England and Wales. Denne jordtype findes specifikt i Cambridgeshire, Suffolk og Norfolk.

Cambridgeshire: Littleport, Ely St Mary and Trinity, Ely Trinity (Detached), Thetford, Stretham, Willingham, Haddenham, Sutton, Colne, Coveney, Chatteris, Welches Dam, Manea, Wimblington, March, Thorney, Wisbech St Mary, Waterbeach, Horningsea, Bottisham, Swaffham Bulbeck, Swaffham Prior, Wicken, Burwell, Soham, Fordham, Isleham, Chippenham, Snailwell og Ramsey.

Norfolk: Leziate, East Winch, Bawsey, Middleton, Wimbotsham, Crimplesham, West Dereham, Wereham, Wretton, Stoke Ferry, Northwold, Ryston, Downham Market, Denver, Fordham, Nordelph, Welney, Feltwell, Hockwold-cum-Wilton, Redmere, Wormegay, East Winch, Leziate og Roydon.

Suffolk: Lakenheath, Mildenhall, Barton Mills, Worlington og Freckenham.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Det geografiske områdes særlige karakteristika, det vil sige tørvejorden og klimaet, gør det muligt at producere selleri af en helt særlig kvalitet. Jordens fasthed gør det muligt at grave render, hvilket resulterer i særlig god, hvid selleri, der har en knasende konsistens og en udpræget frisk, delikat og nøddeagtig smag.

Kombinationen af jordtype, frøsorter og produktionsmetode, som er unik for Fenland-området, har givet området ry for at producere selleri af højeste kvalitet med den bedste smag.

Fenland-området er et naturligt marskområde i det østlige England, hvoraf størstedelen var dækket af vand frem til 1500-tallet. Dræningen af området begyndte i 1630'erne. Det var i denne periode, at der blev gravet to kanaler (Old Bedford River og New Bedford River) i Cambridgeshire Fens for at lede floden Great Ouse ud til havet ved King's Lynn. Dræningen resulterede dog i, at tørven krympede. Derpå sank markerne yderligere, og i slutningen af 1600-tallet stod området igen under vand.

Efter adskillige forsøg på at dræne området, lykkedes det endelig i 1820'erne, da man begyndte at anvende kuldrevne dampmotorer. Fenland-området blev drænet ved hjælp af 286 små elektriske pumpestationer, knap 6 100 km vandløb og næsten 100 km diger langs kysten samt 155 km dæmninger. Derfor ligger størstedelen af Fenland-området højst 10 m over havoverfladen. I dag ligger mange dele af området endda under den gennemsnitlige havoverflade.

Takket være dræningssystemet blev Fenland-området, som grænser op til Lincolnshire, Norfolk, Cambridgeshire og Suffolk, et betydningsfuldt landbrugsområde i Storbritannien, hvor der dyrkes korn og grøntsager. De miljømæssige og geografiske fordele, som prægede og stadig præger området, har givet de perfekte jordbundsforhold, nemlig den dybe tørveholdige jord af typen »Adventurers 1 og 2«, samt klimaforhold, som egner sig perfekt til dyrkning af Fenland Celery.

Fenland-området får i gennemsnit mindre nedbør end andre vigtige landbrugsområder i Storbritannien (365 mm sidste år ifølge Weather Commerce Ltd). Ringe nedbør er en vigtig faktor i dyrkningen af Fenland Celery, da for megen nedbør skader renderne, hvilket hæmmer væksten og øger risikoen for sygdomme.

Jordtypen »Adventurers 1 og 2«, som forekommer naturligt i det geografiske område, gavner sellerien på to måder: for det første tilfører den planten mange af de næringsstoffer, den har brug for, i kraft af jordens naturligt frugtbare sammensætning. For det andet betyder dens fasthed, at planten kan hyppes og dermed beskyttes mod sollys, hvilket sikrer, at bladsellerien bevarer sin hvide farve og samtidig beskyttes mod frost hen mod slutningen af året. Det betyder, at landmændene kan forlænge dyrkningssæsonen og få en højere pris på de lokale markeder.

Den traditionelle produktionsmetode for denne grøntsag kræver ikke kun megen plads; den er også mere arbejdskraftintensiv. Teknikken, som i mere end 50 år er gået i arv gennem generationer af landmænd i Fenland-området, kræver specialviden. Producenterne skal sikre tilstrækkelig beskyttelse mod frost, uden at planten begraves, og vækstforholdene dermed bliver for varme (hvilket resulterer i sygdom og råd).

Den almindelige plantetæthed for Fenland Celery er meget lav med 50 % færre planter pr. hektar sammenlignet med en konventionelt dyrket bladselleri (i moderne landbrug dyrkes selleri med en plantetæthed på 50 000 planter/ha, mens Fenland Celery dyrkes med en plantetæthed på blot 25 000 planter/ha). Den lavere plantetæthed skyldes behovet for at plante ud i brede rækker.

5.2.   Produktets egenart:

Den metode, der anvendes ved dyrkning af Fenland Celery, kræver, at planterne sættes i brede rækker, som er adskilt af dybe render. De brede rækker har afgørende betydning for det endelige produkts overordnede kvalitet, fordi det er nødvendigt at hyppe bladsellerien for at opnå den hvide farve. Denne metode er obligatorisk ved dyrkning af Fenland Celery og uden den, kan produktet ikke betegnes som »Fenland Celery«.

De eneste sorter, der kan anvendes til dyrkning af Fenland Celery, er:

| | Hopkins Fenlander |
| --- | --- |

Hopkins Fenlander

| | New Dwarf White |
| --- | --- |

New Dwarf White

| | Ely White |
| --- | --- |

Ely White

Kun disse tre sorter kan anvendes, hvilket skyldes deres gode udbytte, smag, modstandsdygtighed over for sygdom og evne til at tilpasse sig jordforholdene.

Fenland Celery er størrelsesmæssigt mindre end konventionelt dyrket bladselleri på grund af dyrkningsmetoden og de anvendte sorter. Den traditionelle dyrkningsmetode, de anvendte frøsorter og den mørke tørvejord, der går under betegnelsen »Adventurers 1 og 2«, bidrager til selleriens karakteristiske nøddeagtige og søde anissmag og dens lysegrønne/hvidlige farve, som er de primære kendetegn ved Fenland Celery.

Fenland Celery er kendetegnet ved en bredere rodende og mere udsbredte stilke (eller bladstilke). Rodenden er 8-12 cm i diameter, er bredere og ofte mindre ensartet end andre typer bladselleri. Fenland Celery vil ofte have en mere markant rod på grund af dyrknings- og høstmetoderne. Desuden viser erfaringen, at den på grund af dyrkningstidspunktet og de anvendte dyrkningsmetoder vokser langsommere end andre mere kommercielt dyrkede typer bladselleri. Plantens langsomme vækst bidrager til dens karakteristiske nøddeagtige og bittersøde smag og til dens sprøde og knasende konsistens uden seje fibre.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Historisk set har landmænd i dette område plantet Fenland Celery ud fra og med juli måned og høstet fra september og frem til december. Hypning beskyttede bladsellerien mod vinterfrost og gjorde det muligt for landmændene at forlænge sæsonen og opnå en bedre pris.

Fenland Celery-sorterne udvælges på grundlag af deres udbytte, smag, modstandsdygtighed over for sygdomme og tilpasningsevne — Hopkins Fenlander og New Dwarf White er i dag de mest udbredte sorter. De er begge udviklet og forædlet i Fenland-området og har været de foretrukne sorter i de seneste 50 år.

Fenland Celery dyrkes i den dybe tørveholdige jord (»Adventurers 1 og 2«) i Fenland-området, hvor jorden naturligt er meget frugtbar som følge af ikke-forrådnede plantedele fra den vegetation, der voksede i dette mose- og sumpområde. Jorden har fået navn efter de dræningspionerer (»adventurers«), som i det 17. århundrede med jarlen af Bedford i spidsen satte sig for at dræne Fenland-området, og navnet henviser især til de såkaldte »Gentlemen Adventurers«, som kan sammenlignes med venturekapitalindskydere, der finansierede dræningen og til gengæld fik tildelt store stykker drænet jord.

Jordbunden er naturligt flad, hvilket bl.a. skyldes selve det tykke tørvelag og den måde, hvorpå området er drænet. Den vandstand, som er skabt af dræn og grøfter, betyder, at bladsellerien får den optimale mængde vand.

Jordtypen »Adventurers 1 og 2«, som består af et tykt lag mørk tørvejord, er naturligt frugtbar og indeholder de næringsstoffer, der er en forudsætning for vellykket dyrkning af bladselleri af høj kvalitet — såvel efter den moderne metode som efter den traditionelle metode, der anvendes ved dyrkning af Fenland Celery. Den mørke tørvejords beskaffenhed betyder også, at bladsellerien får gavn af ekstra varme. Af bogen »Principles of Horticulture« af C. R. Adams, M. P. Early og K. M. Bamford fremgår det, at denne jordtype varmes hurtigere op, fordi solens energi let absorberes og fastholdes på grund af jordens farve og fasthed. Den anvendte dyrkningsmetode er den bedst egnede til denne jordtype, da den tilfører jorden de nødvendige næringsstoffer og den rette fasthed med henblik på hypning. Erfaringen viser, at Fenland Celery vokser langsommere på grund af dyrkningstidspunktet og den anvendte dyrkningsmetode — den mørke tørvejord »fremskynder« dog processen. Fandt dyrkningen sted i enhver anden jordtype, ville væksten være endnu langsommere.

Der er tale om det største område med denne specifikke jordtype i Det Forenede Kongerige og det mest udbytterige. De unikke jordbundsforhold samt det koldere og tørrere klima i Fenland-området sikrer perfekte betingelser, som gør det muligt at plante, dyrke og høste bladselleri fra juli til december.

De traditionelle metoder er fortsat en arbejdskraftintensiv måde at dyrke bladselleri på. Der anvendes teknikker, som er blevet videregivet gennem generationer af Fenland-landmænd i over 50 år, og som er blevet finpudset og videreudviklet for at opnå en bladselleri af høj kvalitet — Fenland-området blev og er stadig et sted, der er synonymt med bladselleri af høj kvalitet.

Madskribenter har skrevet følgende om Fenland Celery's unikke karakter: »Andre forkultiverede grøntsager dukker op på hylderne, såsom traditionel bladselleri fra Fenland gravet op af Cambridgeshires jord. Forkultiveret rabarber, som i strengeste forstand er en grøntsag, fra Yorkshire er særdeles velegnet til grillet frisk makrel med rød chilipeber.« Rose Prince, New English Cook, februar 2009.

»Bladselleri er lige så engelsk som Stilton-ost. Oprindeligt var sæsonen kort for de ældre sorter af såkaldt »snavset« bladselleri fra det flade sortmuldede område Fenlands of East Anglia — nemlig fra oktober til januar. Hvis De er så heldig at få fat i nogle, kan De forvente et stort arbejde med at rense grøntsagerne, men smagen er enestående, især efter let frost, hvor den er allersødest.« Delia Smith, Delia Online.

»Det er ikke særlig ofte, at vi har lyst til noget, der er koldt, fugtigt og snavset, men når først de dejligt jordede Fenland Celery kommer på hylderne i slutningen af august, er der tale om en sand lækkerbisken!« Sally Bendall, Season Magazine, november 2008.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/fenlandcelery-pgi-110711.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 353/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»TRAVIA DA BEIRA BAIXA«

EF-Nr.: PT-PDO-0005-0848-10.01.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Travia da Beira Baixa«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.4 — | Andre animalske produkter (mejeriprodukter) |
| --- | --- |

Kategori 1.4 —

Andre animalske produkter (mejeriprodukter)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Travia da Beira Baixa« er det produkt, der opnås ved udfældning eller koagulering under varmepåvirkning af mælkealbumin og mælkeglobulin indeholdt i vallen efter produktion af »Queijos da Beira Baixa« (ost fra Beira Baixa) (Queijo de Castelo Branco BOB, Queijo Amarelo da Beira Baixa BOB, Queijo Picante da Beira Baixa BOB). Der er tale om et friskt produkt, der ikke har gennemgået nogen form for fermentering, og som har en blød konsistens og er mere eller mindre tyktflydende, hvilket skyldes, at der er tilsat en lille smule serum »rescaldão«.

a)   Kemiske egenskaber

Der er tale om et produkt med en uensartet sammensætning, da det fremstilles af mælk fra to arter af drøvtyggere, får og geder, og der opnås forskellige typer ost ved hjælp af forskellige fremstillingsmetoder. Rent vejledende er sammensætningen følgende:

| | Vandindhold: 70-80 %. |
| --- | --- |

Vandindhold: 70-80 %.

| | Samlet fedtindhold — 5-9 g/100 g produkt |
| --- | --- |

Samlet fedtindhold — 5-9 g/100 g produkt

| | Samlet proteinindhold — 4-7 g/100 g produkt |
| --- | --- |

Samlet proteinindhold — 4-7 g/100 g produkt

| | Aske — 0,6-1,4 g/100 g produkt |
| --- | --- |

Aske — 0,6-1,4 g/100 g produkt

b)   Fysiske egenskaber

Form: »Travia da Beira Baixa« har ikke nogen bestemt form. På grund af dens mere eller mindre tyktflydende konsistens tager den form efter den beholder, den opbevares i.

Konsistens: Produktet fremstår som en masse med en blød konsistens, lidt grødagtig, kornet og hvidfarvet.

Smag og duft: Produktet har en sød mælkesmag med en behagelig duft; det smelter nemt i munden.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Ved fremstillingen af »Travia da Beira Baixa« bruges serum, som opnås ved fremstillingen af oste fra Beira Baixa, postevand og rå mælk fra får og geder.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Det ekstensive produktionssystem af den traditionelle type er det godkendte produktionssystem. Dyrenes basisfoder består således af en naturlig foderproduktion eller en foderproduktion, der suppleres med græssorter, der er tilpasset jordbundsforholdene og de klimatiske betingelser i regionen, og suppleres i perioder, hvor vegetationen er sparsom, med hø og halm.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

»Travia da Beira Baixa« er et biprodukt, der opnås under fremstillingen af »Queijos da Beira Baixa BOB«. Råvaren er yderst letfordærvelig ud fra et mikrobiologisk synspunkt og sårbar, hvilket gør det absolut nødvendigt, at fremstillingen og den efterfølgende emballering sker straks efter, at produktet er opnået. Det indebærer, at hele processen med fremstilling af »Travia da Beira Baixa«, herunder emballeringen af den, sker på det samme anlæg, hvor der produceres »Queijos da Beira Baixa BOB«, og dermed i det samme geografiske område. Alene disse forhold gør det muligt at forhindre en forringelse af kvaliteten og ægtheden til skade for producenternes og forbrugernes interesser, som er uundgåelig i tilfælde af mange håndteringer og/eller håndteringer spredt over tid.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Selv om »Travia da Beira Baixa« fremstilles ved høje temperaturer, fremmer det høje indhold af proteiner, laktose og vand udviklingen af mikroorganismer, når produktet håndteres efter fremstillingen. Sådanne kvalitative og kvantitative ændringer af mikrofloraen giver sig udslag i forandringer af de fysisk-kemiske egenskaber, der i høj grad er bestemmende for slutforbrugerens accept.

Derfor skal de materialer, der anvendes til emballering af »Travia da Beira Baixa«, eller som kommer i kontakt med produktet, være inerte eller neutrale. Det er tilladt at vakuumpakke produktet eller at pakke det på enhver anden måde, som kan sikre de opbevaringsbetingelser for produktet, der er nødvendige for dets overordnede kvalitet.

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

For at overholde alle de juridiske krav og produktets specifikke logo og

Image

afhængigt af afsætningsformen skal følgende fremgå af etiketten på »Travia da Beira Baixa«:

| — | producentens navn eller firmanavn og adresse |
| --- | --- |

—

producentens navn eller firmanavn og adresse

| — | producentens sundhedsmærke |
| --- | --- |

—

producentens sundhedsmærke

| — | CE-mærkning |
| --- | --- |

—

CE-mærkning

| — | EU's logo (i henhold til EU's afgørelse). |
| --- | --- |

—

EU's logo (i henhold til EU's afgørelse).

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for produktionen af råvarerne og for forarbejdning og emballering er sammenfaldende med det geografiske produktionsområde for »Qeijos da Beira Baixa« og omfatter kommunerne (»concelhos«) de Belmonte, Castelo Branco, Fundão, Idanha-a-Nova, Mação, Oleiros, Penamacor, Proença-a-Nova, Sertã, Vila de Rei, Vila Velha de Ródão og lokaliteterne (»freguesias«) de Aldeia de São Francisco, Aldeia do Souto, Barco, Boidobra, Casegas, Conceição, Covilhã, Dominguiso, Ferro, Orjais, Ourondo, Peraboa, Peso, Santa Maria, São Jorge da Beira, São Martinho, São Pedro, Sobral de São Miguel, Teixoso, Tortosendo, Vale Formoso og Vales do Rio i kommunen de Covilhã.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

De ekstensive, traditionelle produktionssystemer, der er karakteristiske for regionen, hænger nøje sammen med de fremherskende klimatiske forhold og jordbundsforhold, da disse i vid udstrækning er bestemmende for væksten af foderafgrøderne. Klimaet i regionen er kendetegnet ved høje årlige gennemsnitstemperaturer, lange, varme og tørre somre, milde vintre med en relativt lav gennemsnitlig nedbørsmængde og rimfrost. Tørke er et fremherskende kendetegn, der mindskes, når man bevæger sig fra syd mod nord eller fra øst mod vest.

De naturlige græsningsarealer på sandjorden består af græsplanter med den størst mulige tilvækst og størst evne til at udsende rodskud (Agrostis, Poa osv.) og etårige bælgplanter, der har stor betydning som foderplanter (Ornitopus, T. Cherleri, T. Arvense osv.). Græsningsarealerne på en ikke særlig befæstet jordbund, der oprindelig bestod af granit, består af etårige græsarter med langsom vækst (Vulpia, Periballia) og visse bælgplanter med en begrænset ernæringsværdi (Trifolium angustifolium og T. Stellatum), og der er tale om græsningsarealer af ringe kvalitet, som ikke er særlig produktive. På den jordbund, der oprindeligt var skifer, findes der, hvis man kun ser på jordbund med god evne til at tilbageholde vand, græsningsarealer af acceptabel kvalitet, hvor etårige græsser er dominerende, oftest rajgræs (Lolium spp.). Bælgplanterne har generelt en god græsningsværdi (Trifolium spp. og Ornithopus).

5.2.   Produktets egenart:

Produktets egenart og dets særlige karakteristika kan tilskrives råvarernes oprindelse og fremstillingsmetoderne. »Travia da Beira Baixa« fremstilles af valle, der opnås i løbet af fremstillingen af »Queijos da Beira Baixa BOB«. Serummet afdryppes for at fjerne biprodukter fra ostemassen (»repiso«), og vand tilsættes, såfremt mælken er blevet saltet. Serummet varmes dernæst op til en temperatur på mellem 80 og 90 °C og den blandes langsomt og uafbrudt, indtil koaguleringsprocessen begynder, hvilket viser sig ved, at der opstår flager, som på grund af deres lave vægtfylde samler sig på overfladen. Temperaturen sænkes, og omrøringen afbrydes, indtil lige før kogepunktet nås, dvs. i mellem 15 og 30 minutter. For at opnå et større udbytte og en mere konsistent masse tilsættes der normalt en lille mængde fåre- eller gedemælk, lige før kogepunktet nås. Ved hjælp af en skummeske tages massen dernæst ud af den beholder, hvori koaguleringen har fundet sted, og anbringes og blandes i beholdere med en lille smule serum (»rescaldão«), hvilket giver den dens mere eller mindre tyktflydende konsistens.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Fåre- og gedemælk til produktion af »Queijos da Beira Baixa«, der leverer råvarerne til fremstillingen af »Travia de Beira Baixa«, skal stamme udelukkende fra landbrugsbedrifter beliggende i det geografiske fremstillingsområde. Produktionssystemet skal være ekstensivt. Det traditionelle produktionssystem med små besætninger betragtes som et ekstensivt produktionssystem. Dyrene tilbringer en stor del af dagen på græs og vender om aftenen tilbage til stalden, hvor de malkes og tilbringer natten, under alle omstændigheder om vinteren.

Dyrenes basisfoder består således af en naturlig foderproduktion eller en foderproduktion, der suppleres med græsarter, der er tilpasset jordbundsforholdene og de klimatiske forhold i regionen. Dyrkningen af foderplanter til produktion af hø og til græsning har altid fundet sted i hele regionen. Den mælk, som får og geder, der græsser i regionen, producerer, frembyder således nogle særlige kendetegn, som sammen med de teknikker og den knowhow, der er forbundet med produktion og emballering, gør det muligt at opnå anderledes produkter, som forbrugerne sætter pris på, idet de kalder dem ved navnet på oprindelsesregionen.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.gpp.pt/valor/ce_travia_bb.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/18

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 353/09

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»CARNE DE BRAVO DO RIBATEJO«

EF-Nr.: PT-PDO-0005-0789-08.10.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Navn:

»Carne de Bravo do Ribatejo«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Varetype:

| Kategori 1.1 — | Kød (og slagteaffald), fersk |
| --- | --- |

Kategori 1.1 —

Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Kød hidrørende fra udskårne slagtekroppe af kvæg af racen Brava de Lide. Der kan være tale om kølede halve slagtekroppe eller fjerdinger (forfjerdinger og bagfjerdinger), stykker af »Carne de Bravo do Ribatejo«, vakuumpakket eller pakket på anden egnet vis, kølede eller frosne ved hurtigfrysning, som ikke beskadiger muskelmassen og garanterer produktets mørhed og ernæringsmæssige værdi — samtidigt med at kødets egenskaber bevares.

Den beskyttede betegnelse »Carne de Bravo do Ribatejo« kan angives ved mærkning, enten i salgsbetegnelsen eller på listen over ingredienser, hvis dette produkt udgør mellem 95 og 100 % af færdigvaren (jf. direktiv 2000/13/EF om mærkning).

I forbindelse med transport og salg er slagtekroppe, fjerdinger, kødstykker, dele af kødstykker og skiver — ud over mærkningen — desuden altid ledsaget af oprindelsescertifikatet, der er udstedt af certificeringsorganet, og som godtgør, at produktet opfylder alle særlige krav i varespecifikationen.

Slagtetidspunkt og vægt af slagtekroppe:

| | Slagtetidspunkt | Slagtet vægt |
| --- | --- | --- |
| Carne de Novilha Brava de Lide | mellem 18 og 30 måneder | mellem 100 og 200 kg |
| Carne de Novilho Bravo de Lide | mellem 18 og 30 måneder | mellem 150 og 250 kg |
| Carne de Vaca Brava de Lide | mellem 31 og 60 måneder | mellem 100 og 250 kg |
| Carne de Toiro Bravo de Lide | mellem 31 og 60 måneder | under 200 kg |

Slagtetidspunkt

Slagtet vægt

Carne de Novilha Brava de Lide

mellem 18 og 30 måneder

mellem 100 og 200 kg

Carne de Novilho Bravo de Lide

mellem 18 og 30 måneder

mellem 150 og 250 kg

Carne de Vaca Brava de Lide

mellem 31 og 60 måneder

mellem 100 og 250 kg

Carne de Toiro Bravo de Lide

mellem 31 og 60 måneder

under 200 kg

Klassificeringen af slagtekroppe foretages i overensstemmelse med SEUROP-klassificeringen og ud fra parametre for slagtekroppens bygning og fedtlaget. Der anvendes følgende klassificering:

| | Carne de Novilha Brava de Lide: slagtekroppe på 100-200 kg af hundyr, der slagtes, når de er mellem 18 og 30 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, O og P i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema. |
| --- | --- |

Carne de Novilha Brava de Lide: slagtekroppe på 100-200 kg af hundyr, der slagtes, når de er mellem 18 og 30 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, O og P i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema.

| | Carne de Novilho Bravo de Lide: slagtekroppe på 150-250 kg af handyr, der slagtes, når de er mellem 18 og 30 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, og O i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema. |
| --- | --- |

Carne de Novilho Bravo de Lide: slagtekroppe på 150-250 kg af handyr, der slagtes, når de er mellem 18 og 30 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, og O i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema.

| | Carne de Vaca Brava de Lide: slagtekroppe på 100-250 kg af hundyr, der slagtes, når de er mellem 31 og 60 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, O og P i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema. |
| --- | --- |

Carne de Vaca Brava de Lide: slagtekroppe på 100-250 kg af hundyr, der slagtes, når de er mellem 31 og 60 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R, O og P i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema.

| | Carne de Toiro Bravo de Lide: slagtekroppe på mindst 200 kg af handyr, der slagtes, når de er mellem 31 og 60 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R og O i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema. |
| --- | --- |

Carne de Toiro Bravo de Lide: slagtekroppe på mindst 200 kg af handyr, der slagtes, når de er mellem 31 og 60 måneder. Slagtekroppene falder inden for kategorierne E, U, R og O i SEUROP-handelsklasseskemaet. Fedtningsgraden ligger inden for klasse 2, 3 og 4 i samme skema.

Det skal understreges, at på grund af de særlige karakteristika og det traditionelle opdræt for racen Brava de Lide, navnlig for så vidt angår køn, slagtetidspunkt og -vægt, er klassificeringen i P-kategorien i SEUROP-handelsklasseskemaet berettiget — men kun for »Novilha« og »Vaca« (se pkt. 5.3. i nærværende dokument).

Fedtkarakteristika: fast og ikke »fugtigt«, hvidt til gulligt, skinnende, fin tekstur, saftigt og aromatisk med behagelig smag, ensartet og høj kvalitet. Det intramuskulære fedt er meget karakteristisk for disse slagtekroppe og optræder generelt som fedtmarmorering (meget fine fedtfibre i kødet), hvilket bidrager til kødets saftighed, fasthed og smag.

Organoleptiske egenskaber: af natur mørt, fast, med begrænset intramuskulær fedtmarmorering, stor grad af saftighed og blød tekstur.

Der er tale om følgende organoleptiske egenskaber:

| | Farve: skinnende mørk kirsebærfarve |
| --- | --- |

Farve: skinnende mørk kirsebærfarve

| | pH: under 6. |
| --- | --- |

pH: under 6.

| | Konsistens/tekstur: blødt, fast, saftigt og mørt. |
| --- | --- |

Konsistens/tekstur: blødt, fast, saftigt og mørt.

| | Smag og aroma: meget behagelig, typisk og kraftig smag af oksekød. |
| --- | --- |

Smag og aroma: meget behagelig, typisk og kraftig smag af oksekød.

| | Lagring i kølerum inden opskæring: op til 7 °C i en periode på mindst 12 timer ved en relativ fugtighed på mellem 85 og 90 % indtil videre ekspedition |
| --- | --- |

Lagring i kølerum inden opskæring: op til 7 °C i en periode på mindst 12 timer ved en relativ fugtighed på mellem 85 og 90 % indtil videre ekspedition

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Opfodringen, som altid finder sted inden for det afgrænsede geografiske område, omfatter foderstoffer, græsning og halm og kornrester (yderavner og inderavner sammenblandet med kerner). Hvis der om vinteren og om sommeren ikke er tilstrækkelige græsningsmuligheder for dyrene, anvendes der konserveret foder (hø og/eller ensilage) fra det afgrænsede geografiske område. Der kan også anvendes kosttilskud (koncentrater af naturfrø i form af kager eller granulat), der er sammensat til formålet, og som kan hidrøre fra regionen eller komme udefra. Disse fodertilskud udgør 1-2 kg pr. dag for kvæget og overstiger aldrig 2 % af dyrenes levende vægt.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fødsel, opdræt og slagtning.

Dyr af racen Brava de Lide er rolige og medgørlige dyr, når de befinder sig i deres vante omgivelser.

Hvad angår transportbetingelserne for dyr af Brava de Lide-racen, skal de gældende regler for transport og slagtning af dyr følges.

Dyr af denne race skal slagtes samme dag som de ankommer til slagteriet, uafhængigt af hvilken dag i løbet af året det sker.

Slagtningen finder kun sted i slagterier, der er godkendt af EU, og som er beliggende inden for det afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Udskæring, tilberedelse og emballering

Under hensyn til de særlige etologiske faktorer for disse dyr og den skadelige indvirkning af stress på slagtekroppenes kvalitet er det nødvendigt med særlig knowhow for at vurdere, om slagtekroppene er egnede til udskæring, tilberedning og opskæring i skiver.

For at undgå enhver form for mikrobiologiske risici emballeres de stykker, der er udskåret, skåret i skiver eller tilberedt, med det samme.

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Under hensyntagen til kravene i lovgivningen, men uafhængigt af den måde, produktet præsenteres på ved salg, skal mærkningen altid omfatte følgende elementer:

| | »Carne de Bravo do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida« (suppleret med EU-logoet) |
| --- | --- |

»Carne de Bravo do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida« (suppleret med EU-logoet)

| | Logoet for »Carne de Bravo do Ribatejo« |
| --- | --- |

Logoet for »Carne de Bravo do Ribatejo«

Image

| | Angivelse af producent eller sammenslutning af producenter, som forhandler produktet |
| --- | --- |

Angivelse af producent eller sammenslutning af producenter, som forhandler produktet

| | Certificerings- eller overensstemmelsesmærke |
| --- | --- |

Certificerings- eller overensstemmelsesmærke

Salgsbetegnelsen — »Carne de Bravo do Ribatejo DOP« — kan ikke suppleres med andre angivelser, herunder mærker for distributører eller andet.

Virksomhedsnavn og adresse for producenten eller sammenslutningen af producenter, som forhandler produktet kan i intet tilfælde erstattes af navnet på en anden enhed — heller ikke selv om sidstnævnte overtager ansvaret for produktet eller varetager forhandling af det.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Alle kommuner i distrikterne Beja, Évora, Portalegre, Santarém og kommunerne Alcácer do Sal, Alcochete, Grândola, Montijo, Palmela, Santiago do Cacém og Sines i distriktet Setúbal, kommunerne Alenquer, Arruda dos Vinhos, Azambuja og Vila Franca de Xira i Lisboa distrikt, kommunen Idanha-a-Nova i distriktet Castelo Branco samt sognet Arazede i kommunen Montemor-o-Velho i Coimbra-distriktet.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Der er en sammenhæng mellem opdrættet af racen Brava de Lide, det geografiske område og den måde, disse dyr trives på i bedrifterne i det afgrænsede geografiske område. Opdrættet af kvæg af racen Brava de Lide er nært forbundet med og afhængigt af de egetræsbevoksninger med steneg, korkeg og stilkeg, de naturlige græsningsarealer og den vilde vegetation og de xerofytter, der forekommer sammen med denne træflora, som er almindelig i det afgrænsede geografiske område. Den lokale træ- og buskflora er desuden vigtig for opdrættet af disse dyr, fordi den gør det muligt for dem at isolere sig i forhold til mennesket og »civilisationen« og giver ly for uvejr. Der er således tale om produktionsfaktorer, der er karakteristiske og udbredte i denne region, og som har afgørende betydning for opdrættet af denne race.

Området er i høj grad præget af arealer med steneg, korkeg og stilkeg, af naturlige græsningsarealer og vild xerofil vegetation, som optræder sammen med denne træflora. Eksempler på denne vilde vegetation er gyvel, cistus, lyng og tidsel, som udgør en meget vigtig del af føden for disse dyr, specielt om vinteren. Regionen har et særligt økosystem (store temperaturudsving i løbet af året med meget varme og tørre somre og meget kolde vintre). Det kræver særlig knowhow at føre dyr af denne race rundt i terrænet, og på grund af deres store styrke gøres det nødvendigvis til hest. Et andet karakteristisk træ ved opdrættet er, at der foretages græsningsskifte mellem ekstensive landbrug i det afgrænsede geografiske område, hvilket sikrer adgang til de bedste græsningsarealer og optimal trivsel for dyrene.

Opdrættet af dyr af racen Brava de Lide følges individuelt i de enkelte bedrifter i overensstemmelse med produktionskontrollen, der omfatter følgende elementer:

| 1) | stambog for racen Brava de Lide Português |
| --- | --- |

1)

stambog for racen Brava de Lide Português

| 2) | opdræt i »lige linje« |
| --- | --- |

2)

opdræt i »lige linje«

| 3) | fysisk adskillelse af dyr af racen Brava de Lide og andet kvæg |
| --- | --- |

3)

fysisk adskillelse af dyr af racen Brava de Lide og andet kvæg

| 4) | individuel identifikation af dyrene, opadgående og nedadgående stamtavle og morfologiske og funktionelle træk i overensstemmelse med stambogen for racen Brava de Lide |
| --- | --- |

4)

individuel identifikation af dyrene, opadgående og nedadgående stamtavle og morfologiske og funktionelle træk i overensstemmelse med stambogen for racen Brava de Lide

| 5) | et særligt produktionssystem, som er enestående og kun anvendes for denne race, samt |
| --- | --- |

5)

et særligt produktionssystem, som er enestående og kun anvendes for denne race, samt

| 6) | anvendelse af et kontrolsystem, som producenterne selv står for, og som muliggør fuld sporbarhed: fra opdræt i bedriften af det enkelte dyr til de enkelte kødstykker og emballager med forarbejdede produkter og tilbage fra det færdige produkt til landbrugsbedriften. |
| --- | --- |

6)

anvendelse af et kontrolsystem, som producenterne selv står for, og som muliggør fuld sporbarhed: fra opdræt i bedriften af det enkelte dyr til de enkelte kødstykker og emballager med forarbejdede produkter og tilbage fra det færdige produkt til landbrugsbedriften.

5.2.   Produktets egenart:

Kød af racen Bravo do Ribatejo har en karakteristisk mørk kirsebærrød og skinnende farve, det er blødt, fast, saftigt og nemt at tygge. Kødet, som har en kraftig og vedvarende smag, har sin egen karakteristiske muskelfedtmarmorering, som bidrager til saftigheden, smagen og mørheden.

5.3.   Sammenhæng mellem det geografiske område og kvaliteten eller produktets egenskaber (for BOB), eller en specifik kvalitet, ry eller en anden egenskab ved produktet (for BGB):

Årsagen til, at kød af racen Bravo do Ribatejo har de særlige karakteristika, skal findes i: a) de jordbunds- og klimaforhold, der er gældende i det område, hvor dyrene fødes, b) racens morfologiske og funktionelle træk og c) den form for opdræt, der anvendes på disse dyr. Der knytter sig flere specifikke faktorer til opdrættet af dette kvæg:

| — | Oprindelsen til racen Brava de Lide, som tidligere blev kaldt »Ribatejana« på grund af dens tilhørsforhold til regionen Ribatejo, skal findes hos det vilde kvæg, som efter alt at dømme altid har været at finde i dalene og de uopdyrkede områder omkring Tejo-floden og Sado-floden |
| --- | --- |

—

Oprindelsen til racen Brava de Lide, som tidligere blev kaldt »Ribatejana« på grund af dens tilhørsforhold til regionen Ribatejo, skal findes hos det vilde kvæg, som efter alt at dømme altid har været at finde i dalene og de uopdyrkede områder omkring Tejo-floden og Sado-floden

| — | Racen Brava de Lide er en lokal race, som hører hjemme i vådområderne omkring floderne Tejo og Mondego |
| --- | --- |

—

Racen Brava de Lide er en lokal race, som hører hjemme i vådområderne omkring floderne Tejo og Mondego

| — | Opdrættet af kvæg af racen Brava de Lide går tilbage til 1840, hvor man for første gang begyndte at opdrætte vildtlevende kvæg i Portugal. Til det formål anvendtes køer af portugisisk oprindelse, der var opkøbt hos markisen af Vagos, og avlsdyr med samme oprindelse (Assunção, 1988) |
| --- | --- |

—

Opdrættet af kvæg af racen Brava de Lide går tilbage til 1840, hvor man for første gang begyndte at opdrætte vildtlevende kvæg i Portugal. Til det formål anvendtes køer af portugisisk oprindelse, der var opkøbt hos markisen af Vagos, og avlsdyr med samme oprindelse (Assunção, 1988)

| — | Dyrene føres jævnligt rundt over mange kilometer på bedrifternes jorder for at kunne græsse, og de flyttes fra et område til et andet. Det gøres bl.a. fra hesteryg og under anvendelse af »cabrestos« — køer med et godt temperament, der er nemme at føre rundt |
| --- | --- |

—

Dyrene føres jævnligt rundt over mange kilometer på bedrifternes jorder for at kunne græsse, og de flyttes fra et område til et andet. Det gøres bl.a. fra hesteryg og under anvendelse af »cabrestos« — køer med et godt temperament, der er nemme at føre rundt

| — | Tidligere tilbragte dyrene vinteren i bedrifterne i Alentejo, og om foråret blev de flyttet til Ribatejo, til markerne ved Golegã |
| --- | --- |

—

Tidligere tilbragte dyrene vinteren i bedrifterne i Alentejo, og om foråret blev de flyttet til Ribatejo, til markerne ved Golegã

| — | Opdrættet af vildt kvæg i Ribatejo, Alentejo og visse områder i Beira var i sin tid forbundet med behovet for at have arbejdsdyr, idet dette kvæg var yderst velegnet til markarbejde på grund af dets fysiske kvaliteter og dets temperament. Det er fine dyr, der bevæger sig godt, og de er stærke |
| --- | --- |

—

Opdrættet af vildt kvæg i Ribatejo, Alentejo og visse områder i Beira var i sin tid forbundet med behovet for at have arbejdsdyr, idet dette kvæg var yderst velegnet til markarbejde på grund af dets fysiske kvaliteter og dets temperament. Det er fine dyr, der bevæger sig godt, og de er stærke

| — | Dette kvæg, som er mere nøjsomt og rustikt end noget andet kvæg, havde meget stor betydning, fordi jorden var vanskelig at dyrke i Ribatejo og Alentejo |
| --- | --- |

—

Dette kvæg, som er mere nøjsomt og rustikt end noget andet kvæg, havde meget stor betydning, fordi jorden var vanskelig at dyrke i Ribatejo og Alentejo

| — | Disse dyr, som kunne modstå ugunstige klimatiske forhold, levede både før og efter, at de var blevet gjort til husdyr, til stadighed i flokke. |
| --- | --- |

—

Disse dyr, som kunne modstå ugunstige klimatiske forhold, levede både før og efter, at de var blevet gjort til husdyr, til stadighed i flokke.

| — | Dyrene af denne race er normalt rolige og medgørlige. Det er årsagen til, at man normalt placerer drikketrug og fodertrug et godt stykke fra hinanden, således at man tvinger dyrene til at bevæge sig. Det er vigtigt for deres fysiske form og er med til at give kødet dets særlige karakteristika. I bedrifterne er det desuden almindeligt, at man tvinger dyrene til at gå en time hver dag. |
| --- | --- |

—

Dyrene af denne race er normalt rolige og medgørlige. Det er årsagen til, at man normalt placerer drikketrug og fodertrug et godt stykke fra hinanden, således at man tvinger dyrene til at bevæge sig. Det er vigtigt for deres fysiske form og er med til at give kødet dets særlige karakteristika. I bedrifterne er det desuden almindeligt, at man tvinger dyrene til at gå en time hver dag.

Landbrugsbedriftens størrelse er en afgørende faktor i forbindelse med denne produktionsform og opdrættet af denne kvægrace, da det kun er på temmelig store bedrifter, at disse stærke dyr kan få den nødvendige motion.

Opdrættet af kvæg af racen Brava de Lide er nært forbundet med og afhængigt af de egetræsbevoksninger med steneg, korkeg og stilkeg, naturlige græsningsarealer, vild vegetation og de xerofytter, der forekommer sammen med denne træflora. Eksempler på denne vilde vegetation er gyvel, cistus, lyng og tidsel, som udgør en meget vigtig del af føden for disse dyr, specielt om vinteren.

Dyr af racen Brava de Lide indgår altid i et ekstensivt opdræt med en populationstæthed på under 1,4 storkreatur pr. ha. i det afgrænsede geografiske område, der er præget af bedrifter med store jordtilliggender, specifikke jordbunds- og klimaforhold, som muliggør det særlige opdræt af racen med naturligt foder og flytning af dyrene mellem Ribatejo og Alentejo.

En af de vigtigste faktorer, som gør det muligt at fremstille dette helt specielle kød, er uden tvivl foderet, som omfatter modermælken, og den føde, kvæget finder på de naturlige græsningsarealer og i underskoven ved egetræsbevoksninger med steneg, korkeg og stilkeg, som findes i hele det afgrænsede geografiske område i varierende omfang.

Opdrættet af kvæg af racen Brava de Lide er nært forbundet med denne region. Det bevidnes dels af, at dette opdræt, som går meget langt tilbage i tiden, altid har været præget af de samme traditioner, dels af, at kødet af Bravo do Ribatejo er en af de traditionelle spiser i regionen.

»Carne de Bravo do Ribatejo« er en velkendt gastronomisk faktor i Ribatejo i kraft af specialiteter som »cozido de carnes bravas«, »rabinhos de toiro bravo« og »espetadinhas de carnes bravas«.

»Carne de Bravo do Ribatejo« anvendes til at lave meget forskelligartede regionale retter og vedbliver at være et højt skattet og eftertragtet produkt, som er meget efterspurgt af forbrugere i og uden for regionen.

Den gastronomiske sammenslutning Confraria Gastronómica do Toiro Bravo er med til at udbrede kendskabet til de ældgamle kulinariske traditioner, der stammer fra grækerne og romerne o.a., og som fæstede rod i Ribatejo og er en del af regionens kulturarv.

Alle disse faktorer bidrager tilsammen til at give dette kød sin særlige kvalitet: den typiske kødfarve og fedtmarmoreringen i kødet, som man kan observere i kødstykker fra dyr af racen Brava de Lide, fastheden, saftigheden og den fine tekstur.

Henvisning til offentliggørelsen af specifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.gpp.pt/Valor/doc/CE_Carne_Bravo_Ribatejo.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 353/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 353/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 353/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»DÜSSELDORFER SENF«

EF-Nr.: DE-PGI-0005-0916-04.01.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Düsseldorfer Senf«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produktets art:

| Kategori 2.6. | Sennepspasta |
| --- | --- |

Kategori 2.6.

Sennepspasta

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Düsseldorfer Senf er en spiseklar pasta, der anvendes til krydring af mad. Konsistensen er fin og cremet, og farven er lys gul. Düsseldorfer Senf kendetegnes særligt ved dens mærkbart skarpe smag. Düsseldorfer Senf indeholder udelukkende naturlige ingredienser og således ingen konserveringsmidler, krydderier eller aromastoffer.

Düsseldorfer Senf har en mindste holdbarhed på kun 10 måneder, hvilket sikrer, at produktet bevarer sine organoleptiske egenskaber.

Som færdigt produkt skal Düsseldorfer Senf opfylde følgende krav til analyseværdier:

| — | Tørstof: mindst 22 % |
| --- | --- |

—

Tørstof: mindst 22 %

| — | Senneppens fedtindhold: mindst 8 % |
| --- | --- |

—

Senneppens fedtindhold: mindst 8 %

| — | pH-værdi < 4,3 |
| --- | --- |

—

pH-værdi < 4,3

| — | Det færdige produkts saltindhold < 6 % af massen |
| --- | --- |

—

Det færdige produkts saltindhold < 6 % af massen

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

De råvarer, der indgår i Düsseldorfer Senf, er brune sennepsfrø, ufiltreret lagereddike, det særlig kalk- og mineralholdige vand fra Düsseldorf og salt.

For at opretholde Düsseldorfer Senfs konstant høje kvalitet og friskhed, produktets tilknytning til regionen og således også de organoleptiske kendetegn og dets omdømme fremstilles senneppen udelukkende med Düsseldorfs vand fra det geografiske område.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Samtlige faser af fremstillingen af Düsseldorfer Senf, dvs. rensning af sennepsfrøene for urenheder, sining og naturlig tørring af sennepsfrøene, blanding af ingredienser til mæsken, formaling, afskalning, udluftning og modning skal foregå i det geografiske område. Hermed sikres det, at Düsseldorfer Senf beholder sin typiske meget skarpe smag og dermed de organoleptiske egenskaber og kvaliteten, den regionale herkomst, og at den kan spores og kontrolleres gennem hele fremstillingsprocessen.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Aftapning, emballering og mærkning af tuber skal ligeledes foregå i det geografiske område. Dette er nødvendigt, fordi sennep er et letfordærveligt produkt, som let beskadiges under forarbejdningen, fordi modningsprocessen stiller krav om en nøje styring af temperaturen. Styringen af lagertemperaturen og modningstiden har afgørende indflydelse på slutproduktets sensoriske kvaliteter. Det er kun fremstillingsområdets fagfolk, dvs. sennepsmestrene, der har den nødvendige erfaring til at bestemme det optimale aftapningstidspunkt, således at produktet beholder sin ensartede kvalitet. Derfor skal denne fase i fremstillingen, som har betydning for produktets kvalitet, foregå i det geografiske område under producentens tilsyn.

På den måde sikres det, at Düsseldorfer Senf beholder sin typiske, meget skarpe smag og dermed de organoleptiske egenskaber og kvaliteten, den regionale herkomst, og at den kan spores og kontrolleres gennem hele fremstillingsprocessen.

3.7.   Særlige mærkningsregler:

Følgende mærkningsregler sikrer, at forbrugere, producenter og kontrollører kan forlade sig på Düsseldorfer Senfs oprindelse og ægthed og på, at kravene til og specifikationerne for Düsseldorfer Senf er opfyldt. Reglerne har til formål at sørge for en ensartet mærkning, som gør det muligt at garantere Düsseldorfer Senfs oprindelse og sporbarhed.

Uanset, hvor Düsseldorfer Senf sælges, skal produktet mærkes som:

| — | »Düsseldorfer Senf« |
| --- | --- |

—

»Düsseldorfer Senf«

| — | »Düsseldorfer Senf Scharf« |
| --- | --- |

—

»Düsseldorfer Senf Scharf«

| — | »Düsseldorfer Senf Extra Scharf« |
| --- | --- |

—

»Düsseldorfer Senf Extra Scharf«

| — | »Düsseldorfer Senf Stark« og/eller |
| --- | --- |

—

»Düsseldorfer Senf Stark« og/eller

| — | »Düsseldorfer Senf Extra Stark« |
| --- | --- |

—

»Düsseldorfer Senf Extra Stark«

Medlemmerne af »Schutzgemeinschaft Düsseldorfer Senf« kan benytte brancheforeningens ord-/figurlogo med ordene »Senfspezialität aus Düsseldorf« trykt i skrifttype Areal/Regular i følgende varianter:

| — | i 4-farve-tryk (CMYK) farvetone 12C 27M 56Y 0K (guld), i specialfarve guld og/eller guldfolietryk til ankeret, løvens omrids og kanten omkring logoet og/eller |
| --- | --- |

—

i 4-farve-tryk (CMYK) farvetone 12C 27M 56Y 0K (guld), i specialfarve guld og/eller guldfolietryk til ankeret, løvens omrids og kanten omkring logoet og/eller

| — | i 4-farve-tryk (CMYK) farvetone 12C 27M 56Y 0K (guld), i specialfarve guld og/eller guldfolietryk til ankeret, løven og kanten omkring logoet og/eller |
| --- | --- |

—

i 4-farve-tryk (CMYK) farvetone 12C 27M 56Y 0K (guld), i specialfarve guld og/eller guldfolietryk til ankeret, løven og kanten omkring logoet og/eller

| — | i sorthvid med farvetone CMYK 0C 0M 0Y 100K (sort) til ankeret, løvens omrids og kanten omkring logoet og/eller |
| --- | --- |

—

i sorthvid med farvetone CMYK 0C 0M 0Y 100K (sort) til ankeret, løvens omrids og kanten omkring logoet og/eller

| — | i sorthvid med farvetone CMYK 0C 0M 0Y 100K (sort) til ankeret, løven og kanten omkring logoet. |
| --- | --- |

—

i sorthvid med farvetone CMYK 0C 0M 0Y 100K (sort) til ankeret, løven og kanten omkring logoet.

Logoets baggrundsfarve kan være forskellig. Logoets størrelse kan variere afhængigt af, hvad det skal bruges til. Disse mærkningsregler gælder også for produkter, hvori Düsseldorfer Senf er den eneste bestanddel fra den relevante produktkategori, som anvendes med andre madvarer og produkter.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område omfatter Landeshauptstadt Düsseldorf. Det går under betegnelsen »Düsseldorf«.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Düsseldorfer Senf er opfundet i det geografiske område. Det geografiske område præges af den lokale sennepsindustris lange tradition for sennepsfremstilling. Den historisk/traditionelle håndværksmæssige fremstilling i området adskiller sig særlig fra den traditionelle fremstillingspraksis i resten af Tyskland ved afskalningen af sennepsfrøene.

Düsseldorf, der ligger ved Rhinen i Tyskland, benytter en særlig metode til indvinding, som adskiller sig fra metoder, der må benyttes i områder uden større floder. Vandværkernes brønde i Düsseldorf ligger langs Rhinens bred, og herfra hentes råvand, der for størstedelens vedkommende består af flodbredsfiltrat, og en mindre andel består af grundvand fra landsiden. Flodbredsfiltratet siver ned fra bunden af Rhinens midte. Vandet er flere uger langsomt undervejs gennem det op til 30 m tykke lag af sand og grus frem til brøndene i nærheden af flodbredden. I dette tidsrum renses vandet flere gange på naturlig vis, idet grus og sand udgør et mekanisk filter, som ikke lader snavs og urenheder passere. Derudover renses vandet af smådyr, som lever i jordbunden. De smagsgivende ingredienser og navnlig det særlig kalk- og mineralholdige Düsseldorf-vand gør, at det geografiske område tydeligt adskiller sig fra tilgrænsende områder.

5.2.   Produktets egenart:

Düsseldorfer Senf indeholder i modsætning til anden traditionelt fremstillet sennep i Tyskland traditionelt ingen skaldele, det er alene melkernen, som forarbejdes. Düsseldorfer Senf kendetegnes særligt ved dens mærkbart skarpe smag, hvilket beror på denne fremstillingsmåde.

De organoleptiske egenskaber er i høj grad årsagen til, at Düsseldorfer Senf nyder et godt omdømme på globalt plan som regional specialitet. Det gode omdømme tæller ligesom smagen og kvaliteten blandt Düsseldorfer Senfs egenskaber.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Historisk oprindelse

Düsseldorfer Senf er en fødevarespecialitet med en meget lang historisk og regional tradition, der er udviklet i Düsseldorf. Dette fremgår af historien bag sennepsindustrien i Düsseldorf. Den første tyske sennepsfabrik blev grundlagt i 1726 i Düsseldorf. I 1896 fandtes der 8 sennepsfabrikker i Düsseldorf. Allerede i 1826 kunne man i handelsblade, rejselitteraturen og bybeskrivelser læse om sennepsindustrien i Düsseldorf. 1920 var begyndelsen på en ny tid for sennepsindustrien i Düsseldorf. Forretningsmanden Otto Frenzel fra Lorraine grundlagde i slutningen af 1920 en sennepsfabrik i Düsseldorf. Her fremstillede han en meget stærk sennep — den første lyse af slagsen — som han gav navnet Löwensenf. Denne sennep blev — inspireret af Düsseldorfs byvåben — markedsført med et logo bestående af et løvehoved. En så lys sennep havde man indtil da ikke set i Tyskland. Dens skarpe og umiskendeligt krydrede smag gjorde snart Düsseldorfer Senf berømt. Frenzels succes byggede i høj grad på de renhedskrav, han satte for Düsseldorfer Senf. Der måtte kun bruges ingredienser af højeste kvalitet, tilberedningen skulle være meget omhyggelig, og der måtte ikke anvendes tilsætningsstoffer.

I 1930 begyndte Düsseldorfs sennepsfabrikker at fremstille Düsseldorfer Tafelsenf — en middelstærk bordsennep. Denne mindre skarpe, mellemkrydrede, gulgrønne let skinnende sennepsspecialitet fra Düsseldorf blev også hurtigt populær hos forbrugerne i både ind- og udland.

Allerede i 1938 kunne sennepsindustrien i Düsseldorf eksportere Düsseldorfer Senf til andre lande i Europa, samt USA, Canada, Sydamerika, Afrika, Japan og Australien.

Tilknytningen til naturen/miljøet

Der er en naturlig sammenhæng mellem det geografiske område og Düsseldorfer Senfs organoleptiske egenskaber. Vandet fra Düsseldorf, der mængdemæssigt er hovedingrediensen i Düsseldorfer Senf, indvindes fra Rhinen. Flodvandet passerer gennem sand- og gruslag, som nogle steder kan være op til 30 m tykke, hvilket giver vandet et særlig højt indhold af kalk og mineraler. Vandets høje kalk- og mineralindhold er medvirkende til at give Düsseldorfer Senf sin karakteristiske smag. Den ufiltrerede lagereddike har ligeledes stor betydning for Düsseldorfer Senfs smag.

Situationen i dag og omdømmet

Düsseldorfer Senf har fortsat et meget fint omdømme og er kendt som en regional specialitet både i og uden for området. Talrige forbrugeres reaktion er bevis på det gode omdømme, idet Düsseldorfer Senf har en anerkendt plads på markedet.

Dette omdømme bygger navnlig på den lange tradition for fremstilling af Düsseldorfer Senf i Düsseldorf og senneppens organoleptiske egenskaber. Düsseldorf beskrives ofte som Tysklands sennepshovedstad (»Senfstadt«) på grund af den berømte historie om sennepsindustriens tilbliven.

Sennepsspecialiteterne i Düsseldorf er så velansete, at der endog findes et sennepsmuseum i Düsseldorf. Her findes der en lang række fotos af sennepsfremstillingen, og bogudgivelser og presseklip dokumenterer anseelsen før som nu.

Düsseldorfer Senf er en del af Düsseldorfs historie og madkultur I bryggerirestauranterne i Düsseldorfs gamle bydel står der f.eks. klassisk sennepsbøf på menuen (Senfrostbraten), dvs. entrecote stegt i sennep fra Düsseldorf. Til Düsseldorfs madkultur hører også sandwichen »Röggelchen«, hvis fyld er en skive ost smurt med sennep fra Düsseldorf.

Økonomiens betydning

Düsseldorfer Senf har fortsat stor økonomisk betydning for Düsseldorf. Den store efterspørgsel efter Düsseldorfer Senf fremgår tydeligt af de meget gode salgstal i supermarkeder, slagterbutikker og restauranter i det geografiske område, i Tyskland og i resten af verden. Det skønnes, at der i det geografiske område fremstilles ca. 3 760 tons Düsseldorfer Senf om året.

Fremstilling/organoleptisk kvalitet

Regionale producenter har fremstillet Düsseldorfer Senf i næsten 90 år efter den fremstillingsmetode, der er opfundet i Düsseldorf. Den knowhow, viden og erfaring, der er givet videre fra generation til generation, sikrer, at de geografisk betingede organoleptiske egenskaber kommer til udtryk i Düsseldorfer Senf.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

Markenblatt Heft 27 af 8. juli 2011, del 7c, s. 13525

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/28500

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---