# Eiropas Savienības C 352E/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2012.352.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 352E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 16. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2012.352.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 352E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 16. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2012/C 352E/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2012 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanuPadome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī | 1 |
| 2012/C 352E/02 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 11/2012 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīmPadome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī | 23 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2012/C 352E/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 10/2012 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanuPadome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī

1

2012/C 352E/02

Padomes Nostāja (ES) Nr. 11/2012 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīmPadome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī

23

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 16.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 352/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 10/2012 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu

Padome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī

(10/2012/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), ko pieņēma, atbildot uz naftas tankkuģa “Erika” avāriju, izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (“Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu. |
| --- | --- |

(1)

ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), ko pieņēma, atbildot uz naftas tankkuģa “Erika” avāriju, izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (“Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.

| (2) | Pēc naftas tankkuģa “Prestige” avārijas 2002. gadā Regula (EK) Nr. 1406/2002 tika grozīta, lai piešķirtu Aģentūrai vairāk uzdevumu saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(2)

Pēc naftas tankkuģa “Prestige” avārijas 2002. gadā Regula (EK) Nr. 1406/2002 tika grozīta, lai piešķirtu Aģentūrai vairāk uzdevumu saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos.

| (3) | Ir nepieciešams precizēt kāda veida jūras piesārņojumam vajadzētu attiekties uz Regulas (EK) Nr. 1406/2002 mērķiem. Tādējādi ar naftas un gāzes ieguves iekārtu radīto jūras piesārņojumu vajadzētu saprast piesārņojumu ar naftu vai jebkuru citu vielu, kura, iekļūstot jūras vidē, var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams precizēt kāda veida jūras piesārņojumam vajadzētu attiekties uz Regulas (EK) Nr. 1406/2002 mērķiem. Tādējādi ar naftas un gāzes ieguves iekārtu radīto jūras piesārņojumu vajadzētu saprast piesārņojumu ar naftu vai jebkuru citu vielu, kura, iekļūstot jūras vidē, var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumos.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome (“Administratīvā padome”) 2007. gadā pasūtīja neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus izmaiņām saistībā ar Aģentūras darbību, tās kompetences jomām un darba praksi. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome (“Administratīvā padome”) 2007. gadā pasūtīja neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus izmaiņām saistībā ar Aģentūras darbību, tās kompetences jomām un darba praksi.

| (5) | Pamatojoties uz ārējā novērtējuma konstatējumiem un ieteikumiem, kā arī Administratīvās padomes 2010. gada martā pieņemto daudzgadu stratēģiju, daži Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi būtu jāprecizē un jāatjaunina. Aģentūrai, koncentrējoties uz prioritāro pienākumu pildīšanu kuģošanas drošības jomā, būtu jāuzņemas vairāki jauni pamatuzdevumi un papilduzdevumi, kas atspoguļotu kuģošanas drošības politikas attīstību Savienības un starptautiskā līmenī. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, ar ko saskaras Savienība, ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti un nepieļautu divkāršu darbu. Jauno pamatuzdevumu un papilduzdevumu veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi principā būtu jānodrošina, veicot darbinieku iekšējo pārcelšanu Aģentūrā. Vienlaikus Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāsaņem finansējums no citām Savienības budžeta sadaļām, jo īpaši no Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta. Jebkādus jaunus pamatuzdevumus un papilduzdevumus Aģentūra pildīs, nepārsniedzot spēkā esošā finanšu plāna un Aģentūras budžeta robežas, neskarot sarunas un lēmumus par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu. Tā kā šī regula nav finansēšanas lēmums, budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras ietvaros būtu jālemj par Aģentūrai piešķiramiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz ārējā novērtējuma konstatējumiem un ieteikumiem, kā arī Administratīvās padomes 2010. gada martā pieņemto daudzgadu stratēģiju, daži Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi būtu jāprecizē un jāatjaunina. Aģentūrai, koncentrējoties uz prioritāro pienākumu pildīšanu kuģošanas drošības jomā, būtu jāuzņemas vairāki jauni pamatuzdevumi un papilduzdevumi, kas atspoguļotu kuģošanas drošības politikas attīstību Savienības un starptautiskā līmenī. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, ar ko saskaras Savienība, ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti un nepieļautu divkāršu darbu. Jauno pamatuzdevumu un papilduzdevumu veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi principā būtu jānodrošina, veicot darbinieku iekšējo pārcelšanu Aģentūrā. Vienlaikus Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāsaņem finansējums no citām Savienības budžeta sadaļām, jo īpaši no Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta. Jebkādus jaunus pamatuzdevumus un papilduzdevumus Aģentūra pildīs, nepārsniedzot spēkā esošā finanšu plāna un Aģentūras budžeta robežas, neskarot sarunas un lēmumus par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu. Tā kā šī regula nav finansēšanas lēmums, budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras ietvaros būtu jālemj par Aģentūrai piešķiramiem līdzekļiem.

| (6) | Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būtu skaidri un precīzi aprakstītiem un būtu jāizvairās no jebkādas uzdevumu dublēšanās. |
| --- | --- |

(6)

Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būtu skaidri un precīzi aprakstītiem un būtu jāizvairās no jebkādas uzdevumu dublēšanās.

| (7) | Aģentūra ir parādījusi, ka atsevišķus uzdevumus efektīvāk var īstenot Eiropas līmenī, kas dažos gadījumos dalībvalstīm varētu nodrošināt ietaupījumus valsts budžetā un tādos gadījumos varētu būt apliecinājums patiesai Eiropas pievienotajai vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūra ir parādījusi, ka atsevišķus uzdevumus efektīvāk var īstenot Eiropas līmenī, kas dažos gadījumos dalībvalstīm varētu nodrošināt ietaupījumus valsts budžetā un tādos gadījumos varētu būt apliecinājums patiesai Eiropas pievienotajai vērtībai.

| (8) | Būtu jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto Savienības politiku īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto Savienības politiku īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002.

| (9) | Ieceļot Administratīvās padomes locekļus, ievēlot Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot nodaļu vadītājus, būtu pilnībā jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. |
| --- | --- |

(9)

Ieceļot Administratīvās padomes locekļus, ievēlot Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot nodaļu vadītājus, būtu pilnībā jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību.

| (10) | Visas atsauces uz attiecīgiem Savienības tiesību aktiem būtu jāsaprot kā atsauces uz aktiem kuģošanas drošības, jūras drošības, kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas un reaģēšanas darbību jomās, kā arī uz aktiem, kas reglamentē rīcību naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(10)

Visas atsauces uz attiecīgiem Savienības tiesību aktiem būtu jāsaprot kā atsauces uz aktiem kuģošanas drošības, jūras drošības, kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas un reaģēšanas darbību jomās, kā arī uz aktiem, kas reglamentē rīcību naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumos.

| (11) | Šajā regulā jēdziens “jūras drošība” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (4) ir jāsaprot kā aizsargpasākumu kopums, kas paredzēts, lai aizsargātu jūras satiksmi un ostas iekārtas pret tīšu nelikumīgu darbību briesmām. Drošības mērķis būtu jāsasniedz, pieņemot piemērotus pasākumus jūras transporta politikas jomā, neskarot dalībvalstu noteikumus valsts drošības, aizsardzības un sabiedriskās kārtības jomā, kā arī pret valsti vērstu finanšu noziegumu apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā jēdziens “jūras drošība” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (4) ir jāsaprot kā aizsargpasākumu kopums, kas paredzēts, lai aizsargātu jūras satiksmi un ostas iekārtas pret tīšu nelikumīgu darbību briesmām. Drošības mērķis būtu jāsasniedz, pieņemot piemērotus pasākumus jūras transporta politikas jomā, neskarot dalībvalstu noteikumus valsts drošības, aizsardzības un sabiedriskās kārtības jomā, kā arī pret valsti vērstu finanšu noziegumu apkarošanas jomā.

| (12) | Aģentūrai vajadzētu darboties Savienības interesēs. Tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kad Aģentūrai tiek uzdots rīkoties ārpus dalībvalstu teritorijas savas kompetences jomās un sniegt tehnisku palīdzību attiecīgām trešām valstīm, veicinot Savienības kuģošanas drošības politiku. |
| --- | --- |

(12)

Aģentūrai vajadzētu darboties Savienības interesēs. Tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kad Aģentūrai tiek uzdots rīkoties ārpus dalībvalstu teritorijas savas kompetences jomās un sniegt tehnisku palīdzību attiecīgām trešām valstīm, veicinot Savienības kuģošanas drošības politiku.

| (13) | Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm, kam būtu jāveicina vajadzīgo valsts spēju izveide, lai īstenotu Savienības acquis. |
| --- | --- |

(13)

Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm, kam būtu jāveicina vajadzīgo valsts spēju izveide, lai īstenotu Savienības acquis.

| (14) | Aģentūrai būtu jāsniedz operatīva palīdzība dalībvalstīm un Komisijai. Tam būtu jāietver tādi pakalpojumi kā Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet), Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), Eiropas Savienības Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (ES LRIT datu centrs) un ES ostas valsts kontroles inspekcijas datu bāze (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Aģentūrai būtu jāsniedz operatīva palīdzība dalībvalstīm un Komisijai. Tam būtu jāietver tādi pakalpojumi kā Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet), Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), Eiropas Savienības Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (ES LRIT datu centrs) un ES ostas valsts kontroles inspekcijas datu bāze (Thetis).

| (15) | Aģentūras speciālās zināšanas par elektronisko datu nosūtīšanu un kuģošanas informācijas apmaiņas sistēmām vajadzētu izmantot, lai vienkāršotu ziņošanas formalitātes kuģiem, novēršot šķēršļus jūras transportam un izveidojot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem. Aģentūrai jo īpaši vajadzētu atbalstīt dalībvalstis, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (5). |
| --- | --- |

(15)

Aģentūras speciālās zināšanas par elektronisko datu nosūtīšanu un kuģošanas informācijas apmaiņas sistēmām vajadzētu izmantot, lai vienkāršotu ziņošanas formalitātes kuģiem, novēršot šķēršļus jūras transportam un izveidojot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem. Aģentūrai jo īpaši vajadzētu atbalstīt dalībvalstis, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (5).

| (16) | Aģentūrai būtu jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr būtu jāraugās, lai darbība nedublētos ar pašreizējo Savienības pētniecības pamatprogrammu. It īpaši Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus. |
| --- | --- |

(16)

Aģentūrai būtu jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr būtu jāraugās, lai darbība nedublētos ar pašreizējo Savienības pētniecības pamatprogrammu. It īpaši Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus.

| (17) | Ņemot vērā jaunu, inovatīvu lietotņu un pakalpojumu attīstību un pašreizējo lietotņu un pakalpojumu uzlabojumus un nolūkā izveidot Eiropas jūras telpu bez šķēršļiem, Aģentūrai būtu pilnībā jāizmanto Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) un Vides un drošības globālā monitoringa programmas (“GMES”) piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā jaunu, inovatīvu lietotņu un pakalpojumu attīstību un pašreizējo lietotņu un pakalpojumu uzlabojumus un nolūkā izveidot Eiropas jūras telpu bez šķēršļiem, Aģentūrai būtu pilnībā jāizmanto Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) un Vides un drošības globālā monitoringa programmas (“GMES”) piedāvātās iespējas.

| (18) | Pēc tam, kad ir beidzies termiņš Savienības sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2850/2000/EK (6), Aģentūrai būtu jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar minēto sistēmu, jo īpaši izmantojot Konsultatīvās tehniskās grupas speciālās zināšanas attiecībā uz sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem. Aģentūras darbībai šajā jomā nebūtu jāatbrīvo jūras piekrastes valstis no pienākuma nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, un tai būtu jāņem vērā esošie dalībvalstu vai dalībvalstu grupu savstarpējās sadarbības pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Pēc tam, kad ir beidzies termiņš Savienības sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2850/2000/EK (6), Aģentūrai būtu jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar minēto sistēmu, jo īpaši izmantojot Konsultatīvās tehniskās grupas speciālās zināšanas attiecībā uz sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem. Aģentūras darbībai šajā jomā nebūtu jāatbrīvo jūras piekrastes valstis no pienākuma nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, un tai būtu jāņem vērā esošie dalībvalstu vai dalībvalstu grupu savstarpējās sadarbības pasākumi.

| (19) | Pēc pieprasījuma Aģentūra sniedz dalībvalstīm sīku informāciju par iespējamiem kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumiem, izmantojot CleanSeaNet, lai dalībvalstis varētu pildīt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (7). Tomēr izpildes efektivitāte ir ļoti atšķirīga, lai gan šāds piesārņojums var nonākt citu valstu ūdeņos. Tādēļ nākamajā ziņojumā saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva, kā arī jāpaziņo cita informācija par tās piemērošanu. |
| --- | --- |

(19)

Pēc pieprasījuma Aģentūra sniedz dalībvalstīm sīku informāciju par iespējamiem kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumiem, izmantojot CleanSeaNet, lai dalībvalstis varētu pildīt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (7). Tomēr izpildes efektivitāte ir ļoti atšķirīga, lai gan šāds piesārņojums var nonākt citu valstu ūdeņos. Tādēļ nākamajā ziņojumā saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva, kā arī jāpaziņo cita informācija par tās piemērošanu.

| (20) | Piesārņojuma skarto valstu pieprasījumus, lai Aģentūra veiktu piesārņojuma novēršanas darbības, vajadzētu pārsūtīt, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (8). Tomēr Komisija var apsvērt, vai apstākļos, kad netiek pieprasīti atbalsta kuģi un aprīkojums piesārņojuma novēršanai, nebūtu piemērotāk lietot alternatīvus saziņas līdzekļus, kuros izmantotas jaunākās informācijas tehnoloģijas, un tādējādi par to var informēt pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti. |
| --- | --- |

(20)

Piesārņojuma skarto valstu pieprasījumus, lai Aģentūra veiktu piesārņojuma novēršanas darbības, vajadzētu pārsūtīt, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (8). Tomēr Komisija var apsvērt, vai apstākļos, kad netiek pieprasīti atbalsta kuģi un aprīkojums piesārņojuma novēršanai, nebūtu piemērotāk lietot alternatīvus saziņas līdzekļus, kuros izmantotas jaunākās informācijas tehnoloģijas, un tādējādi par to var informēt pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti.

| (21) | Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Pēc piesārņojuma skartās dalībvalsts pieprasījuma Aģentūras reaģēšanas spējas naftas piesārņojuma gadījumā un tās speciālās zināšanas par piesārņojumu ar bīstamām un indīgām vielām vajadzētu izmantot, reaģējot uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām. |
| --- | --- |

(21)

Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Pēc piesārņojuma skartās dalībvalsts pieprasījuma Aģentūras reaģēšanas spējas naftas piesārņojuma gadījumā un tās speciālās zināšanas par piesārņojumu ar bīstamām un indīgām vielām vajadzētu izmantot, reaģējot uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām.

| (22) | Aģentūrai CleanSeaNet, ko pašlaik izmanto, lai apliecinātu naftas noplūdi no kuģiem, jo īpaši būtu jāizmanto arī piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbu rezultātā radītās noplūdes konstatēšanai un izziņošanai, neradot negatīvas sekas pakalpojumiem, ko sniedz jūras transportam. |
| --- | --- |

(22)

Aģentūrai CleanSeaNet, ko pašlaik izmanto, lai apliecinātu naftas noplūdi no kuģiem, jo īpaši būtu jāizmanto arī piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbu rezultātā radītās noplūdes konstatēšanai un izziņošanai, neradot negatīvas sekas pakalpojumiem, ko sniedz jūras transportam.

| (23) | Aģentūrai ir stabilas un atzītas vērtīgas īpašas speciālās zināšanas un rīki attiecībā uz kuģošanas drošību, jūras drošību un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz to. Šīs speciālās zināšanas un rīki var būt noderīgi citām Savienības darbībām, kas ir saistītas ar Savienības jūras transporta politiku. Tādēļ Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šādas Savienības darbības ar nosacījumu, ka Administratīvā padome to ir apstiprinājusi saistībā ar Aģentūras gada darba programmu. Būtu jāveic sīka šādas palīdzības izmaksu un ieguvumu analīze, un tai nevajadzētu kavēt Aģentūras pamatuzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(23)

Aģentūrai ir stabilas un atzītas vērtīgas īpašas speciālās zināšanas un rīki attiecībā uz kuģošanas drošību, jūras drošību un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz to. Šīs speciālās zināšanas un rīki var būt noderīgi citām Savienības darbībām, kas ir saistītas ar Savienības jūras transporta politiku. Tādēļ Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šādas Savienības darbības ar nosacījumu, ka Administratīvā padome to ir apstiprinājusi saistībā ar Aģentūras gada darba programmu. Būtu jāveic sīka šādas palīdzības izmaksu un ieguvumu analīze, un tai nevajadzētu kavēt Aģentūras pamatuzdevumu izpildi.

| (24) | Ar Aģentūras sniegto tehnisko palīdzību tā arī atbalsta videi draudzīgāku jūras transporta attīstību. |
| --- | --- |

(24)

Ar Aģentūras sniegto tehnisko palīdzību tā arī atbalsta videi draudzīgāku jūras transporta attīstību.

| (25) | Attiecībā uz klasifikācijas sabiedrībām – lielākā daļa klasifikācijas sabiedrību nodarbojas gan ar jūras, gan iekšējo ūdensceļu kuģiem. Balstoties uz Aģentūras pieredzi ar klasifikācijas sabiedrībām, kuru darbība ir saistīta ar jūras kuģiem, Aģentūra varētu sniegt Komisijai noderīgu informāciju par tām klasifikācijas sabiedrībām, kas nodarbojas ar iekšējo ūdensceļu kuģiem, un tādējādi dotu iespēju paaugstināt darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz klasifikācijas sabiedrībām – lielākā daļa klasifikācijas sabiedrību nodarbojas gan ar jūras, gan iekšējo ūdensceļu kuģiem. Balstoties uz Aģentūras pieredzi ar klasifikācijas sabiedrībām, kuru darbība ir saistīta ar jūras kuģiem, Aģentūra varētu sniegt Komisijai noderīgu informāciju par tām klasifikācijas sabiedrībām, kas nodarbojas ar iekšējo ūdensceļu kuģiem, un tādējādi dotu iespēju paaugstināt darbības efektivitāti.

| (26) | Attiecībā uz saskarni starp transporta informācijas sistēmām Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm, kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izskatot iespēju apmainīties ar informāciju starp šādām sistēmām. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz saskarni starp transporta informācijas sistēmām Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm, kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izskatot iespēju apmainīties ar informāciju starp šādām sistēmām.

| (27) | Neskarot kompetento iestāžu atbildību, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot gaidāmo e-jūrniecības iniciatīvu, kuras mērķis ir paaugstināt Eiropas jūras transporta nozares darbības efektivitāti, veicinot jaunāko informācijas tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Neskarot kompetento iestāžu atbildību, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot gaidāmo e-jūrniecības iniciatīvu, kuras mērķis ir paaugstināt Eiropas jūras transporta nozares darbības efektivitāti, veicinot jaunāko informācijas tehnoloģiju izmantošanu.

| (28) | Lai izveidotu vienoto tirgu un Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem, būtu jāsamazina administratīvais slogs attiecībā uz kuģošanu, tādējādi, inter alia, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu. Šajā sakarā “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību varētu izmantot kā līdzekli, lai samazinātu ziņošanas formalitātes tirdzniecības kuģiem, kas ienāk dalībvalstu ostās vai iziet no tām. |
| --- | --- |

(28)

Lai izveidotu vienoto tirgu un Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem, būtu jāsamazina administratīvais slogs attiecībā uz kuģošanu, tādējādi, inter alia, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu. Šajā sakarā “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību varētu izmantot kā līdzekli, lai samazinātu ziņošanas formalitātes tirdzniecības kuģiem, kas ienāk dalībvalstu ostās vai iziet no tām.

| (29) | Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un, lai ievērotu institucionālā līdzsvara principu, Aģentūrai nedrīkst piešķirt pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus lēmumus. |
| --- | --- |

(29)

Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un, lai ievērotu institucionālā līdzsvara principu, Aģentūrai nedrīkst piešķirt pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus lēmumus.

| (30) | Neskarot Regulā (EK) Nr. 1406/2002 noteiktos mērķus un uzdevumus, vienā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāsagatavo un jāiesniedz priekšizpēte ar mērķi novērtēt un apzināt iespējas, kā uzlabot dažādu krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību. Minētajā izpētē būtu jāņem vērā esošais tiesiskais regulējums un attiecīgo Savienības forumu atbilstīgi ieteikumi, kā arī pašreizējo vienotas informācijas apmaiņas vides (CISE) izveidi, un pilnībā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, skaidri norādot izmaksas un ieguvumus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(30)

Neskarot Regulā (EK) Nr. 1406/2002 noteiktos mērķus un uzdevumus, vienā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāsagatavo un jāiesniedz priekšizpēte ar mērķi novērtēt un apzināt iespējas, kā uzlabot dažādu krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību. Minētajā izpētē būtu jāņem vērā esošais tiesiskais regulējums un attiecīgo Savienības forumu atbilstīgi ieteikumi, kā arī pašreizējo vienotas informācijas apmaiņas vides (CISE) izveidi, un pilnībā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, skaidri norādot izmaksas un ieguvumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (31) | Nozīmīgs faktors Savienības jūrniecības nozares grupu konkurētspējai, ir piesaistīt labi apmācītus Eiropas jūrniekus. Tādējādi, ņemot vērā pašreizējo un turpmāko pieprasījumu Savienībā pēc augsti kvalificētiem jūrniekiem, Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija jūrlietu apmācības veicināšanā, atvieglojot brīvprātīgu apmaiņu ar labāko praksi un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām jūrlietu apmācības jomā. Tas varētu ietvert brīvprātīgu palīdzību kvalificētām Eiropas ieinteresētām personām, lai sasniegtu izcilību jūrlietu izglītībā un apmācībā, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par jūrlietu apmācību saturu un organizāciju. |
| --- | --- |

(31)

Nozīmīgs faktors Savienības jūrniecības nozares grupu konkurētspējai, ir piesaistīt labi apmācītus Eiropas jūrniekus. Tādējādi, ņemot vērā pašreizējo un turpmāko pieprasījumu Savienībā pēc augsti kvalificētiem jūrniekiem, Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija jūrlietu apmācības veicināšanā, atvieglojot brīvprātīgu apmaiņu ar labāko praksi un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām jūrlietu apmācības jomā. Tas varētu ietvert brīvprātīgu palīdzību kvalificētām Eiropas ieinteresētām personām, lai sasniegtu izcilību jūrlietu izglītībā un apmācībā, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par jūrlietu apmācību saturu un organizāciju.

| (32) | Lai novērstu pieaugošos pirātisma draudus, Aģentūrai attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sniegt sīku informāciju kompetentām valsts iestādēm un citām attiecīgām struktūrām, tostarp jūras spēku operācijām, piemēram, ES jūras militārā operācija Atalanta, par to kuģu atrašanās vietu, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un šķērso reģionus, kas ir klasificēti kā sevišķi bīstami. Turklāt Aģentūras rīcībā ir līdzekļi, ko varētu izmantot īpaši saistībā ar CISE izveidi. Tādēļ ir lietderīgi, ka Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jānodrošina kompetentās valsts iestādes un Savienības struktūras, piemēram, Frontex un Eiropols, ar attiecīgiem datiem par kuģu atrašanās vietu un zemes novērošanu, lai veicinātu preventīvus pasākumus, kas nepieciešami cīņai pret tīšām nelikumīgām darbībām, attiecīgo Savienības tiesību aktu izpratnē, neskarot dalībvalstu tiesības un pienākumus, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, īpaši saistībā ar struktūrām, kas pieprasa datus. Kuģu uzraudzības un identifikācijas lielos attālumos (LRIT) datu sniegšanai vajadzētu būt atkarīgai no attiecīgās karoga valsts piekrišanas saskaņā ar Administratīvās padomes noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(32)

Lai novērstu pieaugošos pirātisma draudus, Aģentūrai attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sniegt sīku informāciju kompetentām valsts iestādēm un citām attiecīgām struktūrām, tostarp jūras spēku operācijām, piemēram, ES jūras militārā operācija Atalanta, par to kuģu atrašanās vietu, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un šķērso reģionus, kas ir klasificēti kā sevišķi bīstami. Turklāt Aģentūras rīcībā ir līdzekļi, ko varētu izmantot īpaši saistībā ar CISE izveidi. Tādēļ ir lietderīgi, ka Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jānodrošina kompetentās valsts iestādes un Savienības struktūras, piemēram, Frontex un Eiropols, ar attiecīgiem datiem par kuģu atrašanās vietu un zemes novērošanu, lai veicinātu preventīvus pasākumus, kas nepieciešami cīņai pret tīšām nelikumīgām darbībām, attiecīgo Savienības tiesību aktu izpratnē, neskarot dalībvalstu tiesības un pienākumus, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, īpaši saistībā ar struktūrām, kas pieprasa datus. Kuģu uzraudzības un identifikācijas lielos attālumos (LRIT) datu sniegšanai vajadzētu būt atkarīgai no attiecīgās karoga valsts piekrišanas saskaņā ar Administratīvās padomes noteiktajām procedūrām.

| (33) | Lai nodrošinātu konsekvenci, publiskojot informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (9), Komisijai un Aģentūrai vajadzētu balstīties uz īpašajām zināšanām un pieredzi, kas iegūta saistībā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”). |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu konsekvenci, publiskojot informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (9), Komisijai un Aģentūrai vajadzētu balstīties uz īpašajām zināšanām un pieredzi, kas iegūta saistībā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”).

| (34) | Aģentūras sniegtajai palīdzībai dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar starptautisku un reģionālu organizāciju attiecīgo darbu nevajadzētu skart minēto organizāciju un dalībvalstu attiecības, kuru pamatā ir dalībvalstu dalība minētajās organizācijās. |
| --- | --- |

(34)

Aģentūras sniegtajai palīdzībai dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar starptautisku un reģionālu organizāciju attiecīgo darbu nevajadzētu skart minēto organizāciju un dalībvalstu attiecības, kuru pamatā ir dalībvalstu dalība minētajās organizācijās.

| (35) | Savienība ir pievienojusies šādiem instrumentiem, ar ko izveido reģionālās organizācijas, kuru darbības ietilpst arī Aģentūras mērķos: Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (Helsinku konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā) (10), Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) (11) un tās 1995. gadā pārskatītais variants (12) un vairāki tās protokoli; Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums) (13); Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR konvencija) (14); Sadarbības nolīgums Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai no piesārņojuma, kas parakstīts 1990. gada 17. oktobrī (Lisabonas nolīgums) (15), un tā papildu protokols, ko parakstīja 2008. gada 20. maijā, bet kurš vēl nav stājies spēkā (16). Savienība arī risina sarunas par pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, kas parakstīta 1992. gada aprīlī (Bukarestes konvencija). Tādēļ Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar dalību minēto reģionālo organizāciju atbilstošajā darbā. |
| --- | --- |

(35)

Savienība ir pievienojusies šādiem instrumentiem, ar ko izveido reģionālās organizācijas, kuru darbības ietilpst arī Aģentūras mērķos: Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (Helsinku konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā) (10), Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) (11) un tās 1995. gadā pārskatītais variants (12) un vairāki tās protokoli; Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums) (13); Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR konvencija) (14); Sadarbības nolīgums Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai no piesārņojuma, kas parakstīts 1990. gada 17. oktobrī (Lisabonas nolīgums) (15), un tā papildu protokols, ko parakstīja 2008. gada 20. maijā, bet kurš vēl nav stājies spēkā (16). Savienība arī risina sarunas par pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, kas parakstīta 1992. gada aprīlī (Bukarestes konvencija). Tādēļ Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar dalību minēto reģionālo organizāciju atbilstošajā darbā.

| (36) | Papildus minētajām reģionālajām organizācijām pastāv arī vairāki citi reģionāla mēroga, vietēja mēroga un divpusēji koordinācijas un sadarbības mehānismi attiecībā uz reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. Sniedzot palīdzību saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos tām trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, Aģentūrai būtu jārīkojas, ievērojot minētos mehānismus. |
| --- | --- |

(36)

Papildus minētajām reģionālajām organizācijām pastāv arī vairāki citi reģionāla mēroga, vietēja mēroga un divpusēji koordinācijas un sadarbības mehānismi attiecībā uz reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. Sniedzot palīdzību saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos tām trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, Aģentūrai būtu jārīkojas, ievērojot minētos mehānismus.

| (37) | Savienībai ar kaimiņvalstīm ir kopīgas Vidusjūras, Melnās jūras un Baltijas jūras reģionālas jūras teritorijas. Aģentūrai pēc Komisijas pieprasījuma būtu jāsniedz palīdzība minētajām valstīm saistībā reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(37)

Savienībai ar kaimiņvalstīm ir kopīgas Vidusjūras, Melnās jūras un Baltijas jūras reģionālas jūras teritorijas. Aģentūrai pēc Komisijas pieprasījuma būtu jāsniedz palīdzība minētajām valstīm saistībā reaģēšanu piesārņojuma gadījumos.

| (38) | Lai maksimāli uzlabotu efektivitāti, Aģentūrai pēc iespējas ciešāk būtu jāsadarbojas saskaņā ar Parīzes SM. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt jebkuru iespēju, kā paaugstināt efektivitāti, ko varētu ierosināt izskatīt saistībā ar Parīzes SM. |
| --- | --- |

(38)

Lai maksimāli uzlabotu efektivitāti, Aģentūrai pēc iespējas ciešāk būtu jāsadarbojas saskaņā ar Parīzes SM. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt jebkuru iespēju, kā paaugstināt efektivitāti, ko varētu ierosināt izskatīt saistībā ar Parīzes SM.

| (39) | Lai nodrošinātu saistošu Savienības tiesību aktu pareizu īstenošanu tādās jomās kā kuģošanas drošība un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, apmeklējot dalībvalstis. Šādiem valstu administrāciju apmeklējumiem vajadzētu dot iespēju Aģentūrai apkopot visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu visaptverošu ziņojumu un to iesniegtu Komisijai tālākai izvērtēšanai. Apmeklējumos būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā minētie principi, un apmeklējumi būtu jāveic tā, lai valstu jūras administrācijām radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. Turklāt apmeklējumi būtu jāveic, ievērojot noteiktu procedūru, tostarp Administratīvās padomes pieņemtu standarta metodoloģiju. |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu saistošu Savienības tiesību aktu pareizu īstenošanu tādās jomās kā kuģošanas drošība un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, apmeklējot dalībvalstis. Šādiem valstu administrāciju apmeklējumiem vajadzētu dot iespēju Aģentūrai apkopot visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu visaptverošu ziņojumu un to iesniegtu Komisijai tālākai izvērtēšanai. Apmeklējumos būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā minētie principi, un apmeklējumi būtu jāveic tā, lai valstu jūras administrācijām radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. Turklāt apmeklējumi būtu jāveic, ievērojot noteiktu procedūru, tostarp Administratīvās padomes pieņemtu standarta metodoloģiju.

| (40) | Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, veicot atzīto organizāciju inspekcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (17). Šīs inspekcijas drīkst notikt arī trešās valstīs. Komisijai un Aģentūrai būtu jānodrošina, lai attiecīgās dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (18) Aģentūrai būtu arī jāveic inspekcijas uzdevumi saistībā ar jūrnieku apmācību un sertifikāciju trešās valstīs, ko Komisija ir uzdevusi veikt Aģentūrai. Regulā (EK) Nr. 1406/2002 nebūtu jāiekļauj sīkāka informācija par tehnisko palīdzību, ko Aģentūra sniedz Komisijas veiktajās jūras drošības pārbaudēs saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (19). |
| --- | --- |

(40)

Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, veicot atzīto organizāciju inspekcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (17). Šīs inspekcijas drīkst notikt arī trešās valstīs. Komisijai un Aģentūrai būtu jānodrošina, lai attiecīgās dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (18) Aģentūrai būtu arī jāveic inspekcijas uzdevumi saistībā ar jūrnieku apmācību un sertifikāciju trešās valstīs, ko Komisija ir uzdevusi veikt Aģentūrai. Regulā (EK) Nr. 1406/2002 nebūtu jāiekļauj sīkāka informācija par tehnisko palīdzību, ko Aģentūra sniedz Komisijas veiktajās jūras drošības pārbaudēs saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (19).

| (41) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas mērķiem un institucionālo struktūru, kā arī ar piemērojamām administratīvām un finanšu procedūrām, Komisijai būtu jāsniedz oficiāla konsultācija rakstiska atzinuma veidā par Aģentūras daudzgadu stratēģijas projektu un gada darba programmu projektiem, kas Administratīvai padomei būtu jāņem vērā pirms minēto dokumentu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas mērķiem un institucionālo struktūru, kā arī ar piemērojamām administratīvām un finanšu procedūrām, Komisijai būtu jāsniedz oficiāla konsultācija rakstiska atzinuma veidā par Aģentūras daudzgadu stratēģijas projektu un gada darba programmu projektiem, kas Administratīvai padomei būtu jāņem vērā pirms minēto dokumentu pieņemšanas.

| (42) | Lai nodrošinātu godīgu un pārredzamu izpilddirektora iecelšanas procedūru, izmantojamajai atlases procedūrai vajadzētu būt saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par Savienības aģentūru direktoru atlasi un izvirzīšanu. Šajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka pieteikumu var iesniegt jebkuras dalībvalsts valstspiederīgie.
  To pašu apsvērumu dēļ Administratīvajai padomei vajadzētu būt pārstāvētai sākotnējās atlases komitejā ar vienu novērotāju. Novērotājs būtu jāinformē turpmākos atlases procedūras posmos.
  Administratīvās padomes locekļiem, kad tā pieņem lēmumu par iecelšanu, vajadzētu būt iespējai uzdot Komisijai jautājumus par atlases procedūru. Turklāt Administratīvajai padomei vajadzētu būt iespējai iztaujāt galīgajā sarakstā iekļautos kandidātus, ievērojot standarta praksi.
  Visos Aģentūras izpilddirektora atlases procedūras posmos un iecelšanā visām iesaistītajām pusēm būtu jānodrošina, lai kandidātu personas dati tiktu apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (20). |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu godīgu un pārredzamu izpilddirektora iecelšanas procedūru, izmantojamajai atlases procedūrai vajadzētu būt saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par Savienības aģentūru direktoru atlasi un izvirzīšanu. Šajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka pieteikumu var iesniegt jebkuras dalībvalsts valstspiederīgie.

To pašu apsvērumu dēļ Administratīvajai padomei vajadzētu būt pārstāvētai sākotnējās atlases komitejā ar vienu novērotāju. Novērotājs būtu jāinformē turpmākos atlases procedūras posmos.

Administratīvās padomes locekļiem, kad tā pieņem lēmumu par iecelšanu, vajadzētu būt iespējai uzdot Komisijai jautājumus par atlases procedūru. Turklāt Administratīvajai padomei vajadzētu būt iespējai iztaujāt galīgajā sarakstā iekļautos kandidātus, ievērojot standarta praksi.

Visos Aģentūras izpilddirektora atlases procedūras posmos un iecelšanā visām iesaistītajām pusēm būtu jānodrošina, lai kandidātu personas dati tiktu apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (20).

| (43) | Aģentūru finansē galvenokārt no Savienības iemaksām, tomēr tai ir arī ieņēmumi no maksām un nodevām par tās sniegtajiem pakalpojumiem. Minētās maksas un nodevas it īpaši attiecas uz ES LRIT datu centra darbību, un tās piemēro saskaņā ar 2007. gada 1. un 2. oktobrī un 2008. gada 9. decembrī pieņemto Padomes rezolūciju saistībā ar ES LRIT datu centra izveidi un it īpaši ar punktiem, kas attiecas uz LRIT ziņojumu finansēšanu. |
| --- | --- |

(43)

Aģentūru finansē galvenokārt no Savienības iemaksām, tomēr tai ir arī ieņēmumi no maksām un nodevām par tās sniegtajiem pakalpojumiem. Minētās maksas un nodevas it īpaši attiecas uz ES LRIT datu centra darbību, un tās piemēro saskaņā ar 2007. gada 1. un 2. oktobrī un 2008. gada 9. decembrī pieņemto Padomes rezolūciju saistībā ar ES LRIT datu centra izveidi un it īpaši ar punktiem, kas attiecas uz LRIT ziņojumu finansēšanu.

| (44) | Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1406/2002 paredzēto progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāizskata arī Aģentūras potenciālais ieguldījums nākamā leģislatīvā akta par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu, ko pašreiz izskata Eiropas Parlaments un Padome, īstenošanā attiecībā uz piesārņojuma novēršanu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām, ņemot vērā Aģentūras stabilās un atzītās speciālās zināšanas un rīkus. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1406/2002 paredzēto progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāizskata arī Aģentūras potenciālais ieguldījums nākamā leģislatīvā akta par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu, ko pašreiz izskata Eiropas Parlaments un Padome, īstenošanā attiecībā uz piesārņojuma novēršanu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām, ņemot vērā Aģentūras stabilās un atzītās speciālās zināšanas un rīkus.

| (45) | Aģentūras darbībām attiecīgos gadījumos būtu jādod ieguldījums arī patiesas Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidē. |
| --- | --- |

(45)

Aģentūras darbībām attiecīgos gadījumos būtu jādod ieguldījums arī patiesas Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidē.

| (46) | Būtu jāņem vērā Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (21), un jo īpaši tās 185. pants. |
| --- | --- |

(46)

Būtu jāņem vērā Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (21), un jo īpaši tās 185. pants.

| (47) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1406/2002

Regulu (EK) Nr. 1406/2002 groza šādi:

| 1) | regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem:
  “1. pants
  Mērķi
  1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (Aģentūra), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu līmeni kuģošanas drošībai, jūras drošībai, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanai un reaģēšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanas pasākumiem uz naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu.
  2.   Šajā nolūkā Aģentūra sadarbojas ar dalībvalstīm un Komisiju un – atbilstīgi 2. pantā noteiktajiem pamatuzdevumiem, kā arī attiecīgos gadījumos 2.a pantā noteiktajiem papilduzdevumiem, – sniedz tām tehnisku, operatīvu un zinātnisku palīdzību šā panta 1. punktā minētajās jomās, jo īpaši, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai pareizi piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktus. Attiecībā uz reaģēšanas pasākumiem uz piesārņojumu Aģentūra sniedz operatīvu palīdzību tikai pēc cietušās(-o) valsts(-u) pieprasījuma.
  3.   Sniedzot 2. punktā minēto palīdzību, Aģentūra attiecīgā gadījumā dod ieguldījumu kopējā jūras transporta un jūras satiksmes efektivitātē, kā izklāstīts šajā regulā, lai veicinātu Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi.
  2. pants
  Aģentūras pamatuzdevumi
  1.   Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā noteiktie mērķi, Aģentūra veic šajā pantā uzskaitītos pamatuzdevumus.
  2.   Aģentūra palīdz Komisijai:






  a) | veikt sagatavošanās darbus attiecīgo Savienības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstīgi starptautisko tiesību aktu izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Mērķi

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (Aģentūra), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu līmeni kuģošanas drošībai, jūras drošībai, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanai un reaģēšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanas pasākumiem uz naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu.

2.   Šajā nolūkā Aģentūra sadarbojas ar dalībvalstīm un Komisiju un – atbilstīgi 2. pantā noteiktajiem pamatuzdevumiem, kā arī attiecīgos gadījumos 2.a pantā noteiktajiem papilduzdevumiem, – sniedz tām tehnisku, operatīvu un zinātnisku palīdzību šā panta 1. punktā minētajās jomās, jo īpaši, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai pareizi piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktus. Attiecībā uz reaģēšanas pasākumiem uz piesārņojumu Aģentūra sniedz operatīvu palīdzību tikai pēc cietušās(-o) valsts(-u) pieprasījuma.

3.   Sniedzot 2. punktā minēto palīdzību, Aģentūra attiecīgā gadījumā dod ieguldījumu kopējā jūras transporta un jūras satiksmes efektivitātē, kā izklāstīts šajā regulā, lai veicinātu Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi.

2. pants

Aģentūras pamatuzdevumi

1.   Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā noteiktie mērķi, Aģentūra veic šajā pantā uzskaitītos pamatuzdevumus.

2.   Aģentūra palīdz Komisijai:

a)

veikt sagatavošanās darbus attiecīgo Savienības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstīgi starptautisko tiesību aktu izmaiņām;

| b) | efektīvi īstenot attiecīgos saistošos Savienības tiesību aktus, jo īpaši, veicot šīs regulas 3. pantā minētos apmeklējumus un inspekcijas un sniedzot Komisijai tehnisku palīdzību to inspekcijas uzdevumu veikšanā, kas tai uzticēti saskaņā ar 9. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (22). Šajā sakarā tā var sniegt Komisijai ieteikumus iespējamiem minēto saistošo tiesību aktu uzlabojumiem; |
| --- | --- |

b)

efektīvi īstenot attiecīgos saistošos Savienības tiesību aktus, jo īpaši, veicot šīs regulas 3. pantā minētos apmeklējumus un inspekcijas un sniedzot Komisijai tehnisku palīdzību to inspekcijas uzdevumu veikšanā, kas tai uzticēti saskaņā ar 9. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (22). Šajā sakarā tā var sniegt Komisijai ieteikumus iespējamiem minēto saistošo tiesību aktu uzlabojumiem;

| c) | analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas saistīti ar Aģentūras mērķiem; tas var ietvert arī iespējamo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas saistīti ar Aģentūras mērķiem; tas var ietvert arī iespējamo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem;

| d) | veikt jebkādu citu uzdevumu, kas ar Savienības leģislatīviem aktiem piešķirts Komisijai saistībā ar Aģentūras mērķiem. |
| --- | --- |

d)

veikt jebkādu citu uzdevumu, kas ar Savienības leģislatīviem aktiem piešķirts Komisijai saistībā ar Aģentūras mērķiem.

3.   Aģentūra kopā ar dalībvalstīm:

| a) | vajadzības gadījumos organizē attiecīgu apmācību jomās, par kurām atbild dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

vajadzības gadījumos organizē attiecīgu apmācību jomās, par kurām atbild dalībvalstis;

| b) | izstrādā tehniskus risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus operatīvos pakalpojumus, un sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanai vajadzīgo valstu spēju veidošanai; |
| --- | --- |

b)

izstrādā tehniskus risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus operatīvos pakalpojumus, un sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanai vajadzīgo valstu spēju veidošanai;

| c) | pēc dalībvalsts pieprasījuma sniedz atbilstīgu informāciju, kas iegūta 3. pantā minētajās inspekcijās, lai atbalstītu atzīto organizāciju pārraudzību, kuras dalībvalstu vārdā veic sertificēšanas uzdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (23) 9. pantu, neskarot kuģa karoga valsts tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

c)

pēc dalībvalsts pieprasījuma sniedz atbilstīgu informāciju, kas iegūta 3. pantā minētajās inspekcijās, lai atbalstītu atzīto organizāciju pārraudzību, kuras dalībvalstu vārdā veic sertificēšanas uzdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (23) 9. pantu, neskarot kuģa karoga valsts tiesības un pienākumus;

| d) | izmaksu ziņā efektīvā veidā sniedz papildu atbalstu reaģēšanas darbībām kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, ja pieprasījumu iesniedz cietusī dalībvalsts, kuras pārziņā tiek veikti piesārņojuma savākšanas darbi, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sadarbību šajā jomā. Attiecīgā gadījumā pieprasījumi mobilizēt piesārņojuma novēršanas darbības notiek, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (24). |
| --- | --- |

d)

izmaksu ziņā efektīvā veidā sniedz papildu atbalstu reaģēšanas darbībām kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, ja pieprasījumu iesniedz cietusī dalībvalsts, kuras pārziņā tiek veikti piesārņojuma savākšanas darbi, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sadarbību šajā jomā. Attiecīgā gadījumā pieprasījumi mobilizēt piesārņojuma novēršanas darbības notiek, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (24).

4.   Aģentūra sekmē sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju:

| a) | satiksmes uzraudzības jomā, uz ko attiecas Direktīva 2002/59/EK, Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas zonās, kā arī izstrādā un vada Eiropas Savienības Datu centru kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos un Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu (SafeSeaNet), kā norādīts minētās direktīvas 6.b un 22.a pantā, kā arī Starptautisko datu apmaiņas sistēmu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos saskaņā ar saistībām Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (“IMO”); |
| --- | --- |

a)

satiksmes uzraudzības jomā, uz ko attiecas Direktīva 2002/59/EK, Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas zonās, kā arī izstrādā un vada Eiropas Savienības Datu centru kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos un Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu (SafeSeaNet), kā norādīts minētās direktīvas 6.b un 22.a pantā, kā arī Starptautisko datu apmaiņas sistēmu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos saskaņā ar saistībām Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (“IMO”);

| b) | pēc pieprasījuma un neskarot valsts un Savienības tiesību aktus, attiecīgā gadījumā kompetentām valsts iestādēm un attiecīgām Savienības struktūrām to pilnvaru robežās sniedzot atbilstīgos kuģu atrašanās vietas un zemes novērošanas datus, lai stiprinātu pasākumus pret pirātisma un tīšu nelikumīgu darbību draudiem, kā tas paredzēts piemērojamos Savienības tiesību aktos vai starptautiskos juridiskos instrumentos jūras transporta jomā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas attiecīgā gadījumā jāparedz Administratīvajai valdei vai augsta līmeņa vadības grupai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK. Kuģu identifikācijas un uzraudzības lielos attālumos dati tiek sniegti saskaņā ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu; |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma un neskarot valsts un Savienības tiesību aktus, attiecīgā gadījumā kompetentām valsts iestādēm un attiecīgām Savienības struktūrām to pilnvaru robežās sniedzot atbilstīgos kuģu atrašanās vietas un zemes novērošanas datus, lai stiprinātu pasākumus pret pirātisma un tīšu nelikumīgu darbību draudiem, kā tas paredzēts piemērojamos Savienības tiesību aktos vai starptautiskos juridiskos instrumentos jūras transporta jomā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas attiecīgā gadījumā jāparedz Administratīvajai valdei vai augsta līmeņa vadības grupai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK. Kuģu identifikācijas un uzraudzības lielos attālumos dati tiek sniegti saskaņā ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu;

| c) | jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē (25), Aģentūra, ja to pieprasa attiecīgās dalībvalstis un gadījumos, kad nerodas interešu konflikts, sniedz operatīvu atbalstu šīm dalībvalstīm attiecībā uz smagu vai ļoti smagu negadījumu izmeklēšanu un analizē drošības izmeklēšanas ziņojumus, lai apzinātu pievienoto vērtību, ko Savienības līmenī varētu dot izdarītie secinājumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, Aģentūra saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu apkopo gada pārskatu par jūras negadījumiem un starpgadījumiem; |
| --- | --- |

c)

jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē (25), Aģentūra, ja to pieprasa attiecīgās dalībvalstis un gadījumos, kad nerodas interešu konflikts, sniedz operatīvu atbalstu šīm dalībvalstīm attiecībā uz smagu vai ļoti smagu negadījumu izmeklēšanu un analizē drošības izmeklēšanas ziņojumus, lai apzinātu pievienoto vērtību, ko Savienības līmenī varētu dot izdarītie secinājumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, Aģentūra saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu apkopo gada pārskatu par jūras negadījumiem un starpgadījumiem;

| d) | sniedz objektīvas, ticamas un salīdzināmas statistikas ziņas, informāciju un datus, lai Komisija un dalībvalstis varētu veikt nepieciešamos pasākumus darbības uzlabošanai un pašreizējo pasākumu efektivitātes un rentabilitātes izvērtēšanai. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (26); |
| --- | --- |

d)

sniedz objektīvas, ticamas un salīdzināmas statistikas ziņas, informāciju un datus, lai Komisija un dalībvalstis varētu veikt nepieciešamos pasākumus darbības uzlabošanai un pašreizējo pasākumu efektivitātes un rentabilitātes izvērtēšanai. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (26);

| e) | vāc un analizē datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (27); |
| --- | --- |

e)

vāc un analizē datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (27);

| f) | palīdz uzlabot tādu kuģu identifikāciju un vajāšanu, no kuriem tiek izdarītas nelikumīgas noplūdes, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (28); |
| --- | --- |

f)

palīdz uzlabot tādu kuģu identifikāciju un vajāšanu, no kuriem tiek izdarītas nelikumīgas noplūdes, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (28);

| g) | attiecībā uz naftas un gāzes noplūdēm no naftas un gāzes ieguves iekārtām, izmanto Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet) šādu noplūžu mēroga un ietekmes uz vidi pārraudzībai; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz naftas un gāzes noplūdēm no naftas un gāzes ieguves iekārtām, izmanto Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet) šādu noplūžu mēroga un ietekmes uz vidi pārraudzībai;

| h) | attiecībā uz Savienības kompetencē esošiem jautājumiem sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisku palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos attiecīgajā darbā, ko veic IMO tehniskās struktūras, Starptautiskā Darba organizācija – attiecībā uz kuģošanas jautājumiem, un Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (Parīzes SM) un attiecīgās reģionālās organizācijas, kurām Savienība ir pievienojusies; |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz Savienības kompetencē esošiem jautājumiem sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisku palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos attiecīgajā darbā, ko veic IMO tehniskās struktūras, Starptautiskā Darba organizācija – attiecībā uz kuģošanas jautājumiem, un Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (Parīzes SM) un attiecīgās reģionālās organizācijas, kurām Savienība ir pievienojusies;

| i) | attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (29), īstenošanu, it īpaši vienkāršojot elektronisku datu pārraidi pa SafeSeaNet un atbalstot vienotā kontaktpunkta izveidi. |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (29), īstenošanu, it īpaši vienkāršojot elektronisku datu pārraidi pa SafeSeaNet un atbalstot vienotā kontaktpunkta izveidi.

5.   Pēc Komisijas pieprasījuma Aģentūra Savienības kandidātvalstīm un attiecīgos gadījumos Eiropas Kaimiņattiecību partnervalstīm un valstīm, kas piedalās Parīzes SM, var sniegt tehnisku palīdzību, tostarp attiecīgu apmācību pasākumu organizēšanā saistībā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

Aģentūra var arī sniegt palīdzību kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, kas ietekmē tās trešās valstis, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, saskaņā ar ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, un ievērojot šā panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos dalībvalstīm piemērojamos nosacījumus. Šos uzdevumus koordinē ar esošajiem reģionālajiem sadarbības pasākumiem, kas saistīti ar jūras piesārņojumu.

2.a pants

Aģentūras papilduzdevumi

1.   Neskarot 2. pantā minētos pamatuzdevumus Aģentūra vajadzības gadījumā palīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šā panta 2. un 3. punktā minētās ar Aģentūras mērķiem saistītās Savienības darbības, ciktāl Aģentūras rīcībā ir stabilas un atzītas speciālās zināšanas un rīki. Šajā pantā izklāstītie papilduzdevumi:

| a) | rada būtisku pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

a)

rada būtisku pievienoto vērtību;

| b) | nerada darba dublēšanos; |
| --- | --- |

b)

nerada darba dublēšanos;

| c) | atbilst Savienības jūras transporta politikas interesēm; |
| --- | --- |

c)

atbilst Savienības jūras transporta politikas interesēm;

| d) | nekavē Aģentūras pamatuzdevumu izpildi; un |
| --- | --- |

d)

nekavē Aģentūras pamatuzdevumu izpildi; un

| e) | neaizskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, īpaši tos, kuri tām ir kā karoga valstīm, ostas valstīm un piekrastes valstīm. |
| --- | --- |

e)

neaizskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, īpaši tos, kuri tām ir kā karoga valstīm, ostas valstīm un piekrastes valstīm.

2.   Aģentūra palīdz Komisijai:

| a) | saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (30) īstenošanu – palīdzot īstenot mērķi nodrošināt labu vides stāvokli jūras ūdeņiem, izmantojot tās elementus, kuri saistīti ar kuģošanu, kā arī esošo instrumentu, piemēram, SafeSeaNet un CleanSeaNet, rezultātus; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (30) īstenošanu – palīdzot īstenot mērķi nodrošināt labu vides stāvokli jūras ūdeņiem, izmantojot tās elementus, kuri saistīti ar kuģošanu, kā arī esošo instrumentu, piemēram, SafeSeaNet un CleanSeaNet, rezultātus;

| b) | sniedzot tehnisku palīdzību saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām no kuģiem, it īpaši sekojot starptautisko notikumu attīstībai; |
| --- | --- |

b)

sniedzot tehnisku palīdzību saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām no kuģiem, it īpaši sekojot starptautisko notikumu attīstībai;

| c) | saistībā ar Globālo vides un drošības novērošanas programmu (GMES) – GMES pārvaldības ietvaros veicināt GMES datu un pakalpojumu izmantošanu jūrniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar Globālo vides un drošības novērošanas programmu (GMES) – GMES pārvaldības ietvaros veicināt GMES datu un pakalpojumu izmantošanu jūrniecības vajadzībām;

| d) | veidot vienotu informācijas apmaiņas vidi ES jūrniecības jomā; |
| --- | --- |

d)

veidot vienotu informācijas apmaiņas vidi ES jūrniecības jomā;

| e) | attiecībā uz pārvietojamām piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām – izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pārvietojamām piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām – izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem;

| f) | sniedzot attiecīgu informāciju par iekšējo ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (31). Šo informāciju arī iekļauj ziņojumos, kas minēti šīs regulas 3. panta 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

f)

sniedzot attiecīgu informāciju par iekšējo ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (31). Šo informāciju arī iekļauj ziņojumos, kas minēti šīs regulas 3. panta 4. un 5. punktā.

3.   Aģentūra palīdz Komisijai un dalībvalstīm:

| a) | veikt tādu politikas un projektu priekšizpēti un īstenošanu, ar ko atbalsta Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi, piemēram “zilās zonas” koncepciju, un e-jūrniecību, kā arī jūras maģistrāli. To veic, it īpaši izpētot iespējas izveidot sistēmas SafeSeaNet papildu funkcijas, neskarot saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK izveidotās augsta līmeņa vadības grupas lomu; |
| --- | --- |

a)

veikt tādu politikas un projektu priekšizpēti un īstenošanu, ar ko atbalsta Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi, piemēram “zilās zonas” koncepciju, un e-jūrniecību, kā arī jūras maģistrāli. To veic, it īpaši izpētot iespējas izveidot sistēmas SafeSeaNet papildu funkcijas, neskarot saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK izveidotās augsta līmeņa vadības grupas lomu;

| b) | kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izpētot iespējas apmainīties ar informāciju starp šo sistēmu un jūras transporta informācijas sistēmām, balstoties uz ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2010/65/ES 15. pantā; |
| --- | --- |

b)

kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izpētot iespējas apmainīties ar informāciju starp šo sistēmu un jūras transporta informācijas sistēmām, balstoties uz ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2010/65/ES 15. pantā;

| c) | veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 166. pantu. |
| --- | --- |

c)

veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 166. pantu.

3. pants

Dalībvalstu apmeklējumi un inspekcijas

1.   Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus un palīdzētu Komisijai pildīt LESD paredzētos pienākumus, un jo īpaši – izvērtēt attiecīgo Savienības tiesību efektīvu īstenošanu –, Aģentūra saskaņā ar Administratīvās padomes izstrādāto metodoloģiju apmeklē dalībvalstis.

2.   Aģentūra attiecīgo dalībvalsti savlaicīgi informē par plānoto apmeklējumu, pilnvaroto amatpersonu vārdiem, apmeklējuma sākuma dienu un paredzamo ilgumu. Aģentūras amatpersonām, kurām uzdots veikt šādu apmeklējumu, to dara, uzrādot Aģentūras izpilddirektora rakstisku lēmumu, kurā norādīti misijas mērķi un uzdevumi.

3.   Aģentūra Komisijas vārdā veic inspekcijas, kas paredzētas saistošos Savienības tiesību aktos par organizācijām, ko Savienība atzinusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (32), un par jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu trešās valstīs saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK.

4.   Pēc katra apmeklējuma vai inspekcijas Aģentūra sagatavo ziņojumu un nosūta to Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij.

5.   Vajadzības gadījumā un jebkurā gadījumā tad, kad apmeklējumu vai inspekciju cikls ir noslēgts, Aģentūra analizē minētā cikla ziņojumus, lai apzinātu horizontālos konstatējumus un vispārējos secinājumus par pastāvošo pasākumu efektivitāti un rentabilitāti. Aģentūra šīs analīzes rezultātus iesniedz Komisijai turpmākai apspriešanai ar dalībvalstīm, lai gūtu attiecīgus secinājumus un veicinātu labas prakses izplatīšanu.

| 2) | regulas 4. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Administratīvā padome pieņem praktiskos pasākumus 1. un 2. punkta piemērošanai, tostarp vajadzības gadījumā pasākumus tam, kā pirms informācijas publicēšanas veikt apspriešanos ar dalībvalstīm.
  4.   Uz informāciju, kuru Komisija un Aģentūra savākusi un apstrādājusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33), un Aģentūra veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu konfidenciālas informācijas drošu apstrādi un drošu rīcību ar to. |
| --- | --- |

2)

regulas 4. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Administratīvā padome pieņem praktiskos pasākumus 1. un 2. punkta piemērošanai, tostarp vajadzības gadījumā pasākumus tam, kā pirms informācijas publicēšanas veikt apspriešanos ar dalībvalstīm.

4.   Uz informāciju, kuru Komisija un Aģentūra savākusi un apstrādājusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33), un Aģentūra veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu konfidenciālas informācijas drošu apstrādi un drošu rīcību ar to.

| 3) | regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Pēc Komisijas pieprasījuma, ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu un sadarbībā ar tām un pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz budžetu, tostarp attiecīgo dalībvalstu iespējamo ieguldījumu, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu izveidot reģionālus centrus, kas vajadzīgi, lai visefektīvāk un vislietderīgāk veiktu dažus Aģentūras uzdevumus. Pieņemot šādu lēmumu, Administratīvā padome definē precīzu reģionālā centra darbības jomu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgām finansiālām izmaksām un uzlabojot sadarbību ar jau pastāvošiem reģionāliem un valsts tīkliem.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pēc Komisijas pieprasījuma, ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu un sadarbībā ar tām un pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz budžetu, tostarp attiecīgo dalībvalstu iespējamo ieguldījumu, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu izveidot reģionālus centrus, kas vajadzīgi, lai visefektīvāk un vislietderīgāk veiktu dažus Aģentūras uzdevumus. Pieņemot šādu lēmumu, Administratīvā padome definē precīzu reģionālā centra darbības jomu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgām finansiālām izmaksām un uzlabojot sadarbību ar jau pastāvošiem reģionāliem un valsts tīkliem.”;

| 4) | regulas 10. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | pieņem Aģentūras darbības gada pārskatu un katru gadu līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.
  Aģentūra katru gadu budžeta lēmējinstitūcijai nosūta visu informāciju, kas attiecas uz novērtējuma rezultātiem;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 10. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

pieņem Aģentūras darbības gada pārskatu un katru gadu līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.

Aģentūra katru gadu budžeta lēmējinstitūcijai nosūta visu informāciju, kas attiecas uz novērtējuma rezultātiem;”;

| b) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “c) | darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata un apstiprina 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētos pieprasījumus palīdzēt Komisijai, 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus, 2. panta 5. punktā minētos tehniskās palīdzības pieprasījumus, kā arī 2.a pantā minētos palīdzības pieprasījumus; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“c)

darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata un apstiprina 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētos pieprasījumus palīdzēt Komisijai, 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus, 2. panta 5. punktā minētos tehniskās palīdzības pieprasījumus, kā arī 2.a pantā minētos palīdzības pieprasījumus;

| ca) | izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju piecu gadu laikposmam, ņemot vērā Komisijas rakstisku atzinumu; |
| --- | --- |

ca)

izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju piecu gadu laikposmam, ņemot vērā Komisijas rakstisku atzinumu;

| cb) | izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu; |
| --- | --- |

cb)

izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu;

| cc) | izskata 15. panta 2. punkta ba) apakšpunktā minētos administratīvo noteikumu projektus;”; |
| --- | --- |

cc)

izskata 15. panta 2. punkta ba) apakšpunktā minētos administratīvo noteikumu projektus;”;

| c) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | izstrādā metodoloģiju attiecībā uz apmeklējumiem, kas veicami saskaņā ar 3. pantu. Gadījumā, ja Komisija 15 dienās pēc metodoloģijas pieņemšanas dara zināmu, ka tai nepiekrīt, Administratīvā padome atkāroti izskata šo metodoloģiju un ar grozījumiem, ja tādi ir izdarīti, pieņem to otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

izstrādā metodoloģiju attiecībā uz apmeklējumiem, kas veicami saskaņā ar 3. pantu. Gadījumā, ja Komisija 15 dienās pēc metodoloģijas pieņemšanas dara zināmu, ka tai nepiekrīt, Administratīvā padome atkāroti izskata šo metodoloģiju un ar grozījumiem, ja tādi ir izdarīti, pieņem to otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”;

| d) | punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | izpilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 18., 19. un 21. pantu un pārrauga un nodrošina piemērotus papildu pasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no dažādiem – iekšēja vai ārēja mēroga – novērtējuma ziņojumiem un novērtējumiem;”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

izpilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 18., 19. un 21. pantu un pārrauga un nodrošina piemērotus papildu pasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no dažādiem – iekšēja vai ārēja mēroga – novērtējuma ziņojumiem un novērtējumiem;”;

| e) | punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļu vadītājiem;”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļu vadītājiem;”;

| f) | punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “l) | pārskata šā punkta k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006 (2006. gada 18. decembris) par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā (34) paredzētās budžeta saistības. |
| --- | --- | --- |

f)

punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“l)

pārskata šā punkta k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006 (2006. gada 18. decembris) par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā (34) paredzētās budžeta saistības.

| g) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “m) | no tās locekļu vidus ieceļ novērotāju, kas seko tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru izpilddirektora iecelšanai amatā.”; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu apakšpunktu:

“m)

no tās locekļu vidus ieceļ novērotāju, kas seko tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru izpilddirektora iecelšanai amatā.”;

| 5) | regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Administratīvās padomes locekļus ieceļ, ņemot vērā to pieredzi un speciālās zināšanas 1. pantā minētajās jomās. Dalībvalstis un Komisija katra cenšas nodrošināt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu pārstāvību Administratīvajā padomē.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 11. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Administratīvās padomes locekļus ieceļ, ņemot vērā to pieredzi un speciālās zināšanas 1. pantā minētajās jomās. Dalībvalstis un Komisija katra cenšas nodrošināt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu pārstāvību Administratīvajā padomē.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Locekļu pilnvaru termiņu var pagarināt.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Locekļu pilnvaru termiņu var pagarināt.”;

| 6) | regulas 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Interešu konflikta gadījumos vai tad, ja lieta jāizskata konfidenciāli, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu konkrētos darba kārtības jautājumus izskatīt, nepiedaloties attiecīgajiem locekļiem. Sīki izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu iekļauj reglamentā.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Interešu konflikta gadījumos vai tad, ja lieta jāizskata konfidenciāli, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu konkrētos darba kārtības jautājumus izskatīt, nepiedaloties attiecīgajiem locekļiem. Sīki izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu iekļauj reglamentā.”;

| 7) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus;

| aa) | sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz četras nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes; |
| --- | --- |

aa)

sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz četras nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes;

| ab) | sagatavot gada darba programmu, norādot sagaidāmos cilvēkresursus un finanšu resursus, kas piešķirti katram pasākumam, un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem, un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus. Izpilddirektors veic vajadzīgos pasākumus to īstenošanai. Saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu izpilddirektors atbild uz visiem dalībvalstu palīdzības pieprasījumiem; |
| --- | --- |

ab)

sagatavot gada darba programmu, norādot sagaidāmos cilvēkresursus un finanšu resursus, kas piešķirti katram pasākumam, un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem, un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus. Izpilddirektors veic vajadzīgos pasākumus to īstenošanai. Saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu izpilddirektors atbild uz visiem dalībvalstu palīdzības pieprasījumiem;

| b) | pēc apspriešanās ar Komisiju un ievērojot apmeklējumu metodoloģiju, ko Administratīvā padome izstrādājusi saskaņā ar 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu, pieņemt lēmumus par 3. pantā paredzēto apmeklējumu un inspekciju veikšanu; |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar Komisiju un ievērojot apmeklējumu metodoloģiju, ko Administratīvā padome izstrādājusi saskaņā ar 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu, pieņemt lēmumus par 3. pantā paredzēto apmeklējumu un inspekciju veikšanu;

| ba) | var vienoties par administratīviem noteikumiem ar citām struktūrām, kas strādā Aģentūras darbības jomās, ar noteikumu, ka to projekts ir ticis iesniegs apspriešanai Administratīvajā padomē un Administratīvā padome četru nedēļu laikā neceļ iebildumus.”; |
| --- | --- |

ba)

var vienoties par administratīviem noteikumiem ar citām struktūrām, kas strādā Aģentūras darbības jomās, ar noteikumu, ka to projekts ir ticis iesniegs apspriešanai Administratīvajā padomē un Administratīvā padome četru nedēļu laikā neceļ iebildumus.”;

| b) | panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Šajā sakarā izpilddirektors, vienojoties ar Komisiju un Administratīvo padomi, izstrādā pieskaņotus darbības rādītājus, lai varētu efektīvi novērtēt sasniegtos rezultātus. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām, ņemot vērā pieejamos finanšu un cilvēkresursus. Balstoties uz to, izpilddirektors katru gadu sagatavo vispārēja pārskata projektu un iesniegt to izskatīšanai Administratīvajā padomē. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī sniedz jaunāko informāciju par visu to darbību stāvokli, kuras finansētas saskaņā ar minēto plānu. Izpilddirektors izveido regulāras vērtēšanas procedūras, kas atbilst atzītiem profesionāliem standartiem;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Šajā sakarā izpilddirektors, vienojoties ar Komisiju un Administratīvo padomi, izstrādā pieskaņotus darbības rādītājus, lai varētu efektīvi novērtēt sasniegtos rezultātus. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām, ņemot vērā pieejamos finanšu un cilvēkresursus. Balstoties uz to, izpilddirektors katru gadu sagatavo vispārēja pārskata projektu un iesniegt to izskatīšanai Administratīvajā padomē. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī sniedz jaunāko informāciju par visu to darbību stāvokli, kuras finansētas saskaņā ar minēto plānu. Izpilddirektors izveido regulāras vērtēšanas procedūras, kas atbilst atzītiem profesionāliem standartiem;”;

| c) | panta 2. punkta g) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 2. punkta g) apakšpunktu svītro;

| d) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izpilddirektors attiecīgi sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par savu uzdevumu izpildi.
  Jo īpaši izpilddirektors sniedz informāciju par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi.”; |
| --- | --- |

d)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izpilddirektors attiecīgi sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par savu uzdevumu izpildi.

Jo īpaši izpilddirektors sniedz informāciju par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi.”;

| 8) | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Izpilddirektora un nodaļu vadītāju iecelšana un atbrīvošana no amata
  1.   Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Kad ir uzklausīts 10. pantā minētā novērotāja viedoklis, izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvo un vadības kompetenci, kā arī ar dokumentiem apliecinātu pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Izpilddirektoru ieceļ no saraksta, kurā ir vismaz trīs Komisijas ierosināti kandidāti, atklātā konkursā, kas notiek pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēts aicinājums izteikt interesi par amata vietu. Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma Administratīvā padome izskata jautājumu par atbrīvošanu no amata. Lēmumu par iecelšanu vai atbrīvošanu no amata Administratīvā padome pieņem ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu.
  2.   Administratīvā padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu ne vairāk kā par četriem gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas viņu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.
  3.   Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļu vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļu vadītājiem.
  4.   Nodaļu vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļu vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Izpilddirektora un nodaļu vadītāju iecelšana un atbrīvošana no amata

1.   Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Kad ir uzklausīts 10. pantā minētā novērotāja viedoklis, izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvo un vadības kompetenci, kā arī ar dokumentiem apliecinātu pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Izpilddirektoru ieceļ no saraksta, kurā ir vismaz trīs Komisijas ierosināti kandidāti, atklātā konkursā, kas notiek pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēts aicinājums izteikt interesi par amata vietu. Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma Administratīvā padome izskata jautājumu par atbrīvošanu no amata. Lēmumu par iecelšanu vai atbrīvošanu no amata Administratīvā padome pieņem ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu.

2.   Administratīvā padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu ne vairāk kā par četriem gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas viņu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.

3.   Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļu vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļu vadītājiem.

4.   Nodaļu vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļu vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.”;

| 9) | regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | maksa un nodeva par publikācijām, apmācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

maksa un nodeva par publikācijām, apmācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, balstoties uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, un to kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz Administratīvajai padomei.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, balstoties uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, un to kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz Administratīvajai padomei.”;

| c) | panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:
  “7.   Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības provizorisku vispārējā budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcija”).
  8.   Saskaņā ar tāmi Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu sarakstu, un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta, kuru tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 314. pantu kopā ar aprakstu un pamatojumu par jebkurām atšķirībām starp Aģentūras tāmi un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta.”; |
| --- | --- |

c)

panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.   Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības provizorisku vispārējā budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcija”).

8.   Saskaņā ar tāmi Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu sarakstu, un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta, kuru tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 314. pantu kopā ar aprakstu un pamatojumu par jebkurām atšķirībām starp Aģentūras tāmi un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta.”;

| d) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Budžetu pieņem Administratīvā padome. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē kopā ar gada darba programmu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Budžetu pieņem Administratīvā padome. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē kopā ar gada darba programmu.”;

| 10) | regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:
  “22. pants
  Novērtēšana
  1.   Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, kuru pēdējā uzskata par vajadzīgu minētajam novērtējumam.
  2.   Novērtējumā izvērtē šīs regulas ietekmi, kā arī Aģentūras un tās darbības derīgumu, nozīmi, sniegto pievienoto vērtību un efektivitāti. Novērtējumā tiek ņemti vērā gan Eiropas, gan valsts līmeņa ieinteresēto personu viedokļi. Tajā jo īpaši tiek izskatīta iespējamā vajadzība grozīt Aģentūras uzdevumus. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un vienošanās ar Komisiju Administratīvā padome noformē konkrētas pilnvaras.
  3.   Administratīvā padome saņem novērtējumu un sniedz Komisijai ieteikumus par šīs regulas grozījumiem, Aģentūru un tās darbību. Novērtējuma rezultātus un ieteikumus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Novērtēšana

1.   Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, kuru pēdējā uzskata par vajadzīgu minētajam novērtējumam.

2.   Novērtējumā izvērtē šīs regulas ietekmi, kā arī Aģentūras un tās darbības derīgumu, nozīmi, sniegto pievienoto vērtību un efektivitāti. Novērtējumā tiek ņemti vērā gan Eiropas, gan valsts līmeņa ieinteresēto personu viedokļi. Tajā jo īpaši tiek izskatīta iespējamā vajadzība grozīt Aģentūras uzdevumus. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un vienošanās ar Komisiju Administratīvā padome noformē konkrētas pilnvaras.

3.   Administratīvā padome saņem novērtējumu un sniedz Komisijai ieteikumus par šīs regulas grozījumiem, Aģentūru un tās darbību. Novērtējuma rezultātus un ieteikumus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku.”;

| 11) | iekļauj šādu pantu:
  “22.a. pants
  Progresa ziņojums
  Līdz ... (35) un ņemot vērā 22. pantā minēto novērtējuma ziņojumu, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izklāstīts, kā Aģentūra veikusi ar šo regulu uzliktos papildu pienākumus, lai apzinātu to, kā vēl vairāk palielināt efektivitāti un vajadzības gadījumā grozītu tās mērķus un uzdevumus. |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu pantu:

“22.a. pants

Progresa ziņojums

Līdz ... (35) un ņemot vērā 22. pantā minēto novērtējuma ziņojumu, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izklāstīts, kā Aģentūra veikusi ar šo regulu uzliktos papildu pienākumus, lai apzinātu to, kā vēl vairāk palielināt efektivitāti un vajadzības gadījumā grozītu tās mērķus un uzdevumus.

| 12) | regulas 23. pantu svītro. |
| --- | --- |

12)

regulas 23. pantu svītro.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 68. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

4

(5)  OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 332, 28.12.2000., 1. lpp.

6

(7)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

7

(8)  OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.

8

(9)  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

9

(10)  Padomes Lēmums 94/157/EK (OV L 73, 16.3.1994., 19. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums 77/585/EEK (OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 1999/802/EK (OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.).

12

(13)  Padomes Lēmums 84/358/EEK (OV L 188, 16.7.1984., 7. lpp.).

13

(14)  Padomes Lēmums 98/249/EK (OV L 104, 3.4.1998., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Lēmums 93/550/EEK (OV L 267, 28.10.1993., 20. lpp.).

15

(16)  Padomes Lēmums 2010/655/ES (OV L 285, 30.10.2010., 1. lpp.).

16

(17)  OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.

17

(18)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

18

(19)  OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.

19

(20)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

20

(21)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

21

(22)

22

| (1*) | OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp. |
| --- | --- |

(1*)

OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

(23)

23

| (2*) | OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp. |
| --- | --- |

(2*)

OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.

(24)

24

| (3*) | OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. |
| --- | --- |

(3*)

OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.

(25)

25

| (4*) | OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp. |
| --- | --- |

(4*)

OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.

(26)

26

| (5*) | OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp. |
| --- | --- |

(5*)

OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

(27)

27

| (6*) | OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp. |
| --- | --- |

(6*)

OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

(28)

28

| (7*) | OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp. |
| --- | --- |

(7*)

OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

(29)

29

| (8*) | OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp. |
| --- | --- |

(8*)

OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.

(30)

30

| (9*) | OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp. |
| --- | --- |

(9*)

OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(31)

31

| (10*) | OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp. |
| --- | --- |

(10*)

OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.

(32)

32

| (11*) | OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.”. |
| --- | --- |

(11*)

OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.”.

(33)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”;

33

(34)  OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.”;

34

(35)  Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.”;

35

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

2010. gada 28. oktobrī Komisija nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. [.../....], ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (1).

Gatavojoties Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomes 2011. gada 31. marta sanāksmei, par šo priekšlikumu tika sagatavots progresa ziņojums. Ministriem tika uzdoti divi jautājumi, lai iegūtu norādes priekšlikuma izskatīšanai Padomes darba sagatavošanas struktūrās (2).

2011. gada 16. jūnijā Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padome attiecībā uz šo priekšlikumu pieņēma vispārēju pieeju (3).

2011. gada 15. decembrī Eiropas Parlaments balsoja par nostāju pirmajā lasījumā (4).

Pēc Eiropas Parlamenta balsojuma, lai panāktu vienošanos par šo priekšlikumu, tika rīkotas sarunas, kurās piedalījās Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Iestādes vienošanos panāca 2012. gada 12. aprīlī, kuru pēc tam 2012. gada 17. aprīlī apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja un 2012. gada 24. aprīlī – Eiropas Parlamenta Transporta un tūrisma komiteja.

Ņemot vērā minēto vienošanos un pēc tam, kad dokumentu bija izskatījuši juristi lingvisti, Padome [2012. gada 20. septembrī] saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. pantā noteikto parasto likumdošanas procedūru pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

Darba gaitā Padome ņēma vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (5). Reģionu komiteja atzinumu sniegt atteicās.

II.   PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgas piezīmes

Ierosinātās regulas mērķis ir paplašināt Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) uzdevumus, lai ņemtu vērā jaunās vajadzības un norises Savienībā un starptautiskā līmenī, it īpaši tās, kas izriet no t.s. trešā kuģošanas drošības tiesību aktu kopuma pieņemšanas. Vēl viens mērķis ir pielāgot minētās aģentūras pārvaldības struktūru, jo īpaši ņemot vērā ārējo novērtējumu, kura veikšana tika pasūtīta 2007. gadā.

Lai arī Padome piekrīt Komisijai attiecībā uz regulas priekšlikuma mērķi, proti, ka EMSA uzdevumi un struktūra ir jāpielāgo jaunajai situācijai, Padomes nostāja paredz, ka sākotnējā priekšlikumā ir veicami būtiski labojumi. Padome jo īpaši uzsver, ka Komisijas priekšlikumā nebija pietiekami gādāts par to, lai EMSA darbība pirmām kārtām būtu vērsta uz tās galveno mērķi, proti, kuģošanas drošību. Padome uzskata, ka laikā, kad finanšu resursi un cilvēkresursi ir ierobežoti, ir īpaši svarīgi izvairīties no situācijas, kad ar pieejamo resursu palīdzību cenšas veikt pārāk daudz jaunu uzdevumu; tieši pretēji – EMSA būtu jākoncentrējas uz darbību jomās, kurās aģentūrai jau ir stabilas un atzītas speciālās zināšanas un rīki. Tādēļ Padome ir nolēmusi izmantot pieeju, kas paredz skaidri noteikt aģentūras mērķus. Arī aģentūras uzdevumi ir sadalīti pamatuzdevumos un papilduzdevumos. Pie papilduzdevumu veikšanas aģentūra ķertos tikai pēc tam, kad būtu veikta rūpīga rentabilitātes analīze.

Šīs pieejas rezultātā Padomes pirmā lasījuma nostāja paredz ievērojami grozīt Komisijas sākotnējo priekšlikumu, veicot izmaiņas formulējumā un svītrojot vairākus noteikumus.

2.   Padomes nostāja saistībā ar grozījumiem, ko Parlaments veicis vairākos svarīgos jautājumos

i)   aģentūras mērķi

Parlaments ierosināja noteikt, ka aģentūrai vajadzētu dalībvalstīm un Komisijai sniegt vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu un augsta līmeņa zināšanas, lai palīdzētu nodrošināt Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu nolūkā panākt jūras drošības un kuģošanas drošības augstu, viendabīgu un efektīvu līmeni, izmantojot pašreizējās iespējas sniegt palīdzību, novērst un risināt problēmas saistībā ar jūras piesārņojumu, tostarp no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām, un izveidojot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem (grozījums Nr. 29). Šie mērķi ir aģentūras galvenie uzdevumi un to sasniegšana ir jānosaka par prioritāru (grozījums Nr. 30).

Padome atzinīgi novērtē aģentūras mērķu precīzo formulējumu, ko ierosinājis Parlaments, un prioritāro uzdevumu noteikšanu. Būtībā abi minētie grozījumi saskan ar Padomes vispārējo pieeju. Turklāt Padome var piekrist, ka vajadzības gadījumā varētu būt lietderīgi par vienu no aģentūras darbības vispārējiem mērķiem noteikt tādas Eiropas jūras transporta telpas izveides veicināšanu, kurā nav robežu.

Tomēr Padome nav gatava piekrist tam, ka aģentūras uzdevumos tiek iekļauta piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu radīta piesārņojuma novēršana (sk. 2. punkta ii) apakšpunkta c) daļu turpinājumā), tādēļ šī daļa no Parlamenta ierosinātā grozījuma Padomes nostājā nav iekļauta. Jāpiezīmē, ka Padome uzskata – ir svarīgi precīzāk noteikt prioritāros uzdevumus –, tādēļ tā savā nostājā ir nošķīrusi pamatuzdevumus un papilduzdevumus.

ii)   aģentūras uzdevumi

Parlaments ir ierosinājis aģentūrai uzticēt virkni jaunu uzdevumu, no kuriem svarīgākie ir saistīti ar jūrnieku apmācību, “nelegālu pārvadājumu” un pirātisma apkarošanu un cīņu pret piesārņojumu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām.

a)   jūrnieku apmācība

Sākotnējā Komisijas priekšlikumā nebija paredzēts, ka EMSA vajadzētu veikt kādus konkrētus ar jūrnieku apmācību saistītus uzdevumus. Padome, pieņemot vispārējo pieeju, šajā ziņā Komisijas priekšlikumā nekādus grozījumus neierosināja.

Parlaments turpretī ir ierosinājis vairākus grozījumus, lai aģentūru iesaistītu jūrnieku apmācībā, proti:

| — | aģentūrai vajadzētu palīdzēt Komisijai izstrādāt un īstenot politiku, ar ko uzlabot Eiropas jūrnieku apmācības kvalitāti un popularizēt jūrniecības profesijas (grozījums Nr. 35), |
| --- | --- |

—

aģentūrai vajadzētu palīdzēt Komisijai izstrādāt un īstenot politiku, ar ko uzlabot Eiropas jūrnieku apmācības kvalitāti un popularizēt jūrniecības profesijas (grozījums Nr. 35),

| — | aģentūrai sadarbībā ar dalībvalstīm vajadzētu apkopot un analizēt datus par jūrnieku kvalifikāciju un nodarbinātību, lai Eiropā apmainītos ar labāko praksi jūrnieku apmācībā (grozījums Nr. 41), koordinēt mācību iestāžu programmas, lai nodrošinātu konsekvenci (grozījums Nr. 42) un sekmēt Erasmus programmai līdzīgu apmaiņu starp jūrniecības mācību iestādēm (grozījums Nr. 43), |
| --- | --- |

—

aģentūrai sadarbībā ar dalībvalstīm vajadzētu apkopot un analizēt datus par jūrnieku kvalifikāciju un nodarbinātību, lai Eiropā apmainītos ar labāko praksi jūrnieku apmācībā (grozījums Nr. 41), koordinēt mācību iestāžu programmas, lai nodrošinātu konsekvenci (grozījums Nr. 42) un sekmēt Erasmus programmai līdzīgu apmaiņu starp jūrniecības mācību iestādēm (grozījums Nr. 43),

| — | vajadzētu pievienot jaunu apsvērumu, kas attiektos uz šeit minētajiem uzdevumiem (grozījums Nr. 20). |
| --- | --- |

—

vajadzētu pievienot jaunu apsvērumu, kas attiektos uz šeit minētajiem uzdevumiem (grozījums Nr. 20).

Padome var piekrist Parlamentam, ka aģentūrai varētu piešķirt zināmu lomu ar jūrnieku apmācību saistītos jautājumos, tomēr tam nevajadzētu kļūt par vienu no EMSA pamatuzdevumiem – izņemot, ciktāl tas attiecas uz statistikas datiem –, un aģentūrai vajadzētu pilnīgi respektēt dalībvalstu atbildību par arodmācību saturu un organizāciju (LESD 166. pants). Padomes nostājā tas ir atspoguļots šādi:

| — | viens no aģentūras pamatuzdevumiem ir sekmēt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, lai vāktu un analizētu datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (6) (2. panta 4. punkta e) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

viens no aģentūras pamatuzdevumiem ir sekmēt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, lai vāktu un analizētu datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (6) (2. panta 4. punkta e) apakšpunkts),

| — | viens no aģentūras papilduzdevumiem ir vajadzības gadījumā atbalstīt Komisiju un dalībvalstis, veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot LESD 166. pantu (2.a panta 3) punkta c) apakšpunkts). Plašāks šā noteikuma skaidrojums ir iekļauts 31. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

viens no aģentūras papilduzdevumiem ir vajadzības gadījumā atbalstīt Komisiju un dalībvalstis, veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot LESD 166. pantu (2.a panta 3) punkta c) apakšpunkts). Plašāks šā noteikuma skaidrojums ir iekļauts 31. apsvērumā.

b)   pirātisms

Gluži tāpat kā gadījumā ar jūrnieku apmācību Komisija nebija plānojusi aģentūrai piešķirt kādu lomu pirātisma un citu tādu nelikumīgu darbību apkarošanā, kuras apdraud jūras transportu. Padome, pieņemot vispārējo pieeju, šajā ziņā Komisijas priekšlikumā nekādus grozījumus neierosināja.

Parlaments turpretī uzskatīja, ka pirātisma un “nelegālu pārvadājumu” apkarošanai vajadzētu būt vienam no aģentūras pamatuzdevumiem. Lai īstenotu šo mērķi, Parlaments ierosināja šādus trīs grozījumus:

| — | veicot datu vākšanu un pārraudzību, aģentūrai būtu arī jāapkopo pamatinformācija, piemēram, par pirātismu (grozījums Nr. 21), |
| --- | --- |

—

veicot datu vākšanu un pārraudzību, aģentūrai būtu arī jāapkopo pamatinformācija, piemēram, par pirātismu (grozījums Nr. 21),

| — | aģentūrai būtu jāsniedz detalizēta informācija ES jūras spēku operācijas Atalanta vienībām par to kuģu atrašanās vietu, kuri peld ar ES dalībvalstu karogiem un šķērso noteiktus sevišķi bīstamus rajonus (grozījums Nr. 22), |
| --- | --- |

—

aģentūrai būtu jāsniedz detalizēta informācija ES jūras spēku operācijas Atalanta vienībām par to kuģu atrašanās vietu, kuri peld ar ES dalībvalstu karogiem un šķērso noteiktus sevišķi bīstamus rajonus (grozījums Nr. 22),

| — | aģentūrai būtu jāatbalsta Komisijas un dalībvalstu darbības saistībā ar nelegālu pārvadājumu un pirātisma apkarošanu (grozījums Nr. 45). |
| --- | --- |

—

aģentūrai būtu jāatbalsta Komisijas un dalībvalstu darbības saistībā ar nelegālu pārvadājumu un pirātisma apkarošanu (grozījums Nr. 45).

Padome labi apzinās, ka pirātisma un citu pret jūras transportu vērstu nelikumīgu darbību radīti draudi turpina palielināties un ka aģentūras rīcībā patiešām ir dati, kas šajā ziņā varētu būt lietderīgi. Tas atspoguļojas Padomes nostājā, kurā ir noteikts, ka viens no aģentūras pamatuzdevumiem ir nodrošināt kompetentās valsts iestādes un Savienības struktūras ar attiecīgiem datiem par kuģu atrašanās vietu un zemes novērošanu, lai veicinātu pasākumus, kas nepieciešami cīņai pret pirātismu un tīšām nelikumīgām darbībām. Jāatzīmē, ka šos datus vajadzētu sniegt tikai pēc pieprasījuma, neskarot dalībvalstu un Savienības tiesību aktus, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas jāparedz aģentūras Administratīvajai padomei vai, noteiktos gadījumos, augsta līmeņa vadības grupai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (7) (2. panta 4. punkta b) apakšpunkts). Arī kuģu identifikācijas un uzraudzības lielos attālumos dati tiks sniegti saskaņā ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu (2. panta 4. punkta b) apakšpunkta pēdējais teikums). Padome jo īpaši vēlas atzīmēt, ka būtu svarīgi lietot jēdzienu “tīšas nelikumīgas darbības”, kas ir vispāratzīts un Savienības un starptautiskajos tiesību aktos definēts termins. Turklāt Padomes nostājā īpaša uzmanība ir pievērsta datu aizsardzībai, un tādēļ 4. pantā ir ierosināti vairāki grozījumi attiecībā uz konfidenciālas informācijas drošu apstrādi un drošu rīcību ar to – tas ir jautājums, kuram nebija pievērsusies ne Komisija, ne Parlaments.

Visbeidzot 32. apsvērumā ir iekļauti vēl citi elementi minēto noteikumu interpretēšanai.

c)   piesārņojums no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām

Komisijas sākotnējā priekšlikumā aģentūrai bija piešķirta ierobežota loma saistībā ar pārvietojamo piekrastes naftas un gāzes iekārtu drošības analīzes veikšanu. Padomes vispārējā pieejā šis pienākums tika noteikts par papilduzdevumu, paredzot, ka aģentūra palīdz Komisijai izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem. Padome precizēja, ka EMSA nebūtu jāveic inspekcijas vai jebkādas citas darbības, kas ir konkrēti saistītas ar derīgo izrakteņu izpēti vai ieguvi.

Parlaments turpretī pieņēma lielu skaitu grozījumu, kas ir saistīti tieši ar šāda veida piesārņojuma novēršanu. Konkrēti Parlaments ierosināja:

| — | svītrot vārdus “kuģu izraisītā”, kur tie priekšlikumā lietoti saistībā ar piesārņojuma novēršanu (grozījumi Nr. 29, 30, 71 un 73), |
| --- | --- |

—

svītrot vārdus “kuģu izraisītā”, kur tie priekšlikumā lietoti saistībā ar piesārņojuma novēršanu (grozījumi Nr. 29, 30, 71 un 73),

| — | svītrot vārdu “pārvietojamo”, kur tas lietots saistībā ar piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošības analīzi (grozījumi Nr. 14 un 33), |
| --- | --- |

—

svītrot vārdu “pārvietojamo”, kur tas lietots saistībā ar piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošības analīzi (grozījumi Nr. 14 un 33),

| — | norādīt, ka aģentūras specializētās zināšanas ir vērtīgas saistībā ar norādījumu izstrādi par naftas un gāzes izpētes un ieguves licencēšanu (grozījums Nr. 24), |
| --- | --- |

—

norādīt, ka aģentūras specializētās zināšanas ir vērtīgas saistībā ar norādījumu izstrādi par naftas un gāzes izpētes un ieguves licencēšanu (grozījums Nr. 24),

| — | noteikt, ka viens no EMSA mērķiem ir novērst un risināt problēmas saistībā ar jūras piesārņojumu, tostarp no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām (grozījums Nr. 29), |
| --- | --- |

—

noteikt, ka viens no EMSA mērķiem ir novērst un risināt problēmas saistībā ar jūras piesārņojumu, tostarp no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām (grozījums Nr. 29),

| — | uzdot EMSA sniegt atbalstu saistībā ar naftas un gāzes izpētes un ieguves licencēšanu (grozījums Nr. 37), |
| --- | --- |

—

uzdot EMSA sniegt atbalstu saistībā ar naftas un gāzes izpētes un ieguves licencēšanu (grozījums Nr. 37),

| — | uzdot EMSA palīdzēt dalībvalstīm tādu negadījumu izmeklēšanas laikā, kas saistīti ar krasta un piekrastes jūras iekārtām, ietverot negadījumus, kas ietekmē naftas un gāzes ieguves iekārtu darbību (grozījums Nr. 47), |
| --- | --- |

—

uzdot EMSA palīdzēt dalībvalstīm tādu negadījumu izmeklēšanas laikā, kas saistīti ar krasta un piekrastes jūras iekārtām, ietverot negadījumus, kas ietekmē naftas un gāzes ieguves iekārtu darbību (grozījums Nr. 47),

| — | uzdot EMSA sekmēt sadarbību, lai attiecībā uz piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām izvērtētu dalībvalstu pasākumus saistībā ar avāriju novēršanas plāniem un sagatavotību avārijām (grozījums Nr. 49), |
| --- | --- |

—

uzdot EMSA sekmēt sadarbību, lai attiecībā uz piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām izvērtētu dalībvalstu pasākumus saistībā ar avāriju novēršanas plāniem un sagatavotību avārijām (grozījums Nr. 49),

| — | uzdot EMSA sekmēt sadarbību, lai nodrošinātu neatkarīgas trešās puses pārraudzību saistībā ar jūrniecības aspektiem, kas attiecas uz drošību, profilaksi, vides aizsardzību un ārkārtas rīcības plānošanu (grozījums Nr. 50). |
| --- | --- |

—

uzdot EMSA sekmēt sadarbību, lai nodrošinātu neatkarīgas trešās puses pārraudzību saistībā ar jūrniecības aspektiem, kas attiecas uz drošību, profilaksi, vides aizsardzību un ārkārtas rīcības plānošanu (grozījums Nr. 50).

Gluži tāpat kā Komisija savā priekšlikumā, Padome uzskata, ka ir iespējami un piemēroti piešķirt EMSA zināmu lomu darbībās, kas tiek veiktas, reaģējot uz piekrastes iekārtu radītu jūras piesārņojumu. Aģentūrai ir reaģēšanas spējas, lai vadītu piesārņojuma savākšanas operācijas pēc naftas noplūdēm neatkarīgi no tā, vai piesārņojuma avots ir kuģis vai piekrastes iekārta. Turklāt tai ir arī speciālās zināšanas, kas vajadzīgas, lai palīdzētu valstīm, kuras saskaras ar citu bīstamu un kaitīgu vielu izraisītu piesārņojumu. Tomēr Padome uzskata, ka būtu pāragri palielināt aģentūras ietekmi piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu piesārņojuma novēršanā. Kā minēts iepriekš, EMSA galvenokārt vajadzētu darboties jomās, kurās tai jau ir stabilas un atzītas speciālās zināšanas un rīki. Tādēļ Padomes nostājā Parlamenta šajā jautājumā ierosinātie grozījumi nav iekļauti.

Tomēr daži no Parlamenta izvirzītajiem jautājumiem Padomes nostājā ir ietverti. Konkrēti – Padome priekšlikumā ir iestrādājusi jaunu, plašāku jēdziena “jūras piesārņojums” izpratni, aptverot ne tikai naftas piesārņojumu, bet arī piesārņojumu ar bīstamām un kaitīgām vielām (3. apsvērums). Aģentūras pamatuzdevumos tiks iekļauts pienākums izmantot Eiropas satelītdienestu naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), lai pārraudzītu mērogu un ietekmi uz vidi, ko izraisa naftas un gāzes noplūdes no naftas un gāzes iekārtām (2. panta 4. punkta g) apakšpunkts un 22. apsvērums) – tas atbilst Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Nr. 15 un 48. Viens no aģentūras papilduzdevumiem varētu būt vajadzības gadījumā palīdzēt Komisijai izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem (2.a panta 2. punkta e) apakšpunkts).

Visbeidzot saistībā ar progresa ziņojumu Komisija tiek aicināta apsvērt, kāds varētu būt aģentūras ieguldījums, īstenojot nākamo leģislatīvo aktu par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu, saistībā ar piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta piesārņojuma novēršanu, ņemot vērā aģentūras stabilās un atzītās zināšanas un rīkus (44. apsvērums).

d)   citi aģentūrai uzticēti jauni uzdevumi

Padome ar nelielām izmaiņām ir ņēmusi vērā Parlamenta ierosināto grozījumu Nr. 38, proti, aģentūrai tiek uzdots pēc dalībvalsts pieprasījuma sniegt atbilstīgu informāciju, kas iegūta EMSA atzīto organizāciju veiktās inspekcijās, lai atbalstītu atzīto organizāciju pārraudzību, kuras dalībvalstu vārdā veic sertificēšanas uzdevumus saskaņā ar 9. pantu Direktīvā 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (8), neskarot kuģa karoga valsts tiesības un pienākumus (2. panta 3. punkta c) apakšpunkts). Padome uzskata, ka šāda dalīšanās ar aģentūras rīcībā esošo informāciju varētu būt papildu ieguvums informāciju pieprasījušajai dalībvalstij.

Parlaments ir iesniedzis vairākus grozījumus, kas attiecas uz Eiropas jūras telpas bez šķēršļiem izveidošanu un ar to cieši saistītiem jautājumiem, piemēram, e-jūrniecību un “zilās zonas” (Blue Belt) projektu (grozījumi Nr. 12, 16, 17, 19, 27, 29 un 33).

Parlaments ierosināja noteikt, ka aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt un īstenot “zilās zonas” projektu (grozījumi Nr. 16, 17 un 33). Padome, gan kā papilduzdevumu, vispārējā pieejā jau ir iekļāvusi līdzīgu noteikumu. Tādējādi “zilās zonas” koncepcija ir iekļauta papilduzdevumos 2.a panta 3. punkta a) apakšpunktā kā viena no politikas jomām un projektiem, ar ko palīdz izveidot Eiropas jūras transporta telpu bez robežām.

Papildus tam, ka Eiropas jūras transporta telpa bez robežām ir minēta aģentūras mērķu uzskaitījumā (1. panta 3. punkts), tā ir pieminēta arī Padomes nostājas 2.a panta 3. punkta a) apakšpunktā un 15., 17., 28. un 45. apsvērumā. Padome uzskata, ka, lai izveidotu šādu telpu bez robežām, īpaši svarīga ir Direktīva 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (9), un tādēļ viens no aģentūras pamatuzdevumiem būs veicināt dalībvalstu un Komisijas sadarbību, vienkāršojot elektronisku datu pārraidi pa SafeSeaNet un atbalstot vienotā kontaktpunkta izveidi (2. panta 4. punkta i) apakšpunkts). Aģentūra arī palīdzēs dalībvalstīm šo direktīvu īstenot (15. apsvērums).

Parlaments – pretēji Komisijas ierosinājumam un Padomes vispārējai pieejai – ierosināja aģentūru neiesaistīt uzdevumos, kas saistīti ar iekšzemes ūdensceļiem. Tomēr Padome uzskata, ka būtu lietderīgi aģentūrai uzticēt dažus skaidri definētus papilduzdevumus, kas saistīti ar attiecīgas informācijas sniegšanu par klasifikācijas sabiedrībām, kas nodarbojas ar iekšējo ūdensceļu kuģiem (2.a panta 2. punkta f) apakšpunkts un 25. apsvērums), un iespējām apmainīties ar informāciju starp upju informācijas pakalpojumu un jūras transporta informācijas sistēmām (2.a panta 3. punkta b) apakšpunkts un 26. apsvērums). Tādēļ Padomes nostājā šī daļa no Parlamenta ierosinātā grozījuma Nr. 33 nav iekļauta.

iii)   aģentūras pārvaldības struktūra

Viens no galvenajiem Komisijas mērķiem, sagatavojot priekšlikumu EMSA regulas grozījumiem, bija pielāgot aģentūras pārvaldības struktūru.

Padome visumā atbalsta Komisijas priekšlikuma mērķi, proti, pielāgot aģentūras pārvaldības struktūru atbilstoši 2008. gada jūnija ārējā izvērtējuma rezultātiem un ieteikumiem. Tomēr visiem Komisijas priekšlikuma aspektiem šajā jautājumā Padome nevar piekrist. Arī Parlaments ir ierosinājis daudzus grozījumus.

Būtiskākie jautājumi, kuros iestāžu viedokļi atšķiras, ir procedūra, ar kādu tiek pieņemti lēmumi par dalībvalstu apmeklēšanu un trešās valstīs rīkotām inspekcijām, noteikumi par dzimumu līdzsvaru, atsevišķi noteikumi par Administratīvās padomes locekļiem (saistībā ar interešu konfliktu un locekļu amata pilnvaru termiņu) un procedūra, ar kādu ieceļ izpilddirektoru, un šā amata pilnvaru termiņš.

a)   apmeklējumi un inspekcijas

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts, ka inspekciju politika būtu jānosaka ar īstenošanas aktu un nevis ar Administratīvās padomes lēmumu, kā tas tiek darīts patlaban. Savukārt Parlamenta iesniegtie grozījumi šajā jautājumā paredz, ka inspekciju politika būtu jānosaka ar deleģētu aktu (grozījumi Nr. 25, 26, 55, 81, 82 un 83).

Padome uzskata, ka neviens no šiem variantiem nav piemērots. Esošā sistēma strādā labi, un Administratīvā padome ir vispiemērotākā iestāde, lai pieņemtu lēmumus par apmeklējumu metodoloģiju. Tomēr Padome priekšlikumā ir iestrādājusi papildu nodrošinājumu gadījumam, ja Komisija nepiekristu Administratīvās padomes pieņemtajai metodoloģijai. Šādā gadījumā padomei metodoloģija ir jāizskata atkārtoti un ar grozījumiem, ja tādi ir izdarīti, tā jāpieņem otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu (3. pants saistībā ar 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu un 39. apsvērums).

Attiecībā uz citiem Parlamenta šajā sakarā ierosinātajiem grozījumiem Padome uzskata, ka nebūtu piemēroti aģentūru pēc Komisijas pieprasījuma iesaistīt ietekmes uz vidi novērtējumu pārskatīšanā un inspekciju veikšanā dalībvalstīs (grozījums Nr. 54). Kas attiecas uz grozījumu Nr. 56, Padome piekrīt, ka pastāvošo pasākumu rentabilitāte ir svarīgs elements, kas iekļaujams apmeklējumu vai inspekciju cikla vispārējos secinājumos, tomēr vienlaikus tā uzskata, ka nav nepieciešams publiskot noteikumus par ziņojumu sagatavošanu pēc apmeklējumiem, jo noteikumi par informācijas publiskošanu ir iekļauti citos regulas pantos (sk. patlaban spēkā esošās regulas 4. panta 2. punktu).

b)   dzimumu līdzsvars

Komisijas priekšlikumā nebija iekļauti konkrēti noteikumi par dzimumu līdzsvaru. Padome, sagatavojot vispārējo pieeju, gādāja par dzimumneitrālu formulējumu lietošanu saistībā ar izpilddirektoru (saskaņā ar patlaban spēkā esošo regulu). Tomēr Parlaments ierosināja vairākus grozījumus, kuru mērķis ir nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību Administratīvajā padomē, kā arī ievēlot priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot trešo valstu pārstāvjus (grozījumi Nr. 8, 88 un 90).

Padome, protams, atbalsta dzimumu līdzsvara principu. Tomēr praksē perfekta dzimumu līdzsvara nodrošināšana Administratīvajā padomē, jo īpaši mazākām jūras administrācijām, varētu izrādīties sarežģīta. Attiecībā uz trešo valstu pārstāvjiem Savienība nevar diktēt šādu pārstāvju iecelšanas noteikumus.

Tomēr Padome ir iekļāvusi noteikumu 11. panta 1. punktā, paredzot, ka dalībvalstīm un Komisijai katrai ir jācenšas nodrošināt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu pārstāvību Administratīvajā padomē. Piedevām 9. apsvērumā ir iekļauts ieteikums – ieceļot Administratīvās padomes locekļus, ievēlot Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot aģentūras nodaļu vadītājus, būtu pilnībā jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību.

c)   noteikumi par Administratīvās padomes locekļiem

Komisijas priekšlikumā nebija iestrādāti nekādi konkrēti noteikumi par Administratīvās padomes locekļu iespējamiem interešu konfliktiem, ne arī ierosināts veikt kādas izmaiņas amata pilnvaru pašreizējā termiņā (pieci gadi, pagarināms vienu reizi). Padome, pieņemot vispārējo pieeju, šajā ziņā Komisijas priekšlikumā nekādus grozījumus neierosināja.

Parlaments ir ierosinājis iekļaut konkrētu noteikumu par interešu konfliktiem, proti, padomes locekļiem būtu jāparaksta rakstiska deklarācija, norādot visas tiešās vai netiešās intereses, kuras varētu tikt uzskatītas par tādām, kas viņiem liedz būt neatkarīgiem. Viņi arī nepiedalītos balsošanā par šādiem jautājumiem (grozījums Nr. 62). Parlaments ir ierosinājis arī amata pilnvaru termiņu saīsināt uz četriem gadiem, paredzot iespēju to pagarināt vienu reizi (grozījums Nr. 63).

Patlaban spēkā esošajā regulā jau ir iekļauts noteikums par interešu konfliktu attiecībā uz tiem padomes locekļiem, kuri ir iecelti kā speciālisti no attiecīgajām nozarēm (13. panta 4. punkts). Tādēļ Padome uzskata, ka piemērotāks un vienkāršāks risinājums ir grozīt esošo noteikumu, lai to attiecinātu uz visiem padomes locekļiem.

Attiecībā uz padomes locekļu amata pilnvaru termiņu, Padome savā pirmā lasījuma nostājā to ir saīsinājusi uz četriem gadiem, bet noteikusi, ka to iespējams pagarināt vairāk nekā vienu reizi, lai tādējādi ņemtu vērā grūtības, kas dažām jūras administrācijām varētu rasties saistībā ar piemērotu kandidātu atrašanu (11. panta 3. punkts).

d)   izpilddirektora iecelšanas procedūra

Patlaban izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, un Komisijai ir tiesības izvirzīt kandidātus.

Komisija ierosināja tai piešķirt ekskluzīvas tiesības izvirzīt kandidātus. Izpilddirektoru ieceltu uz pieciem gadiem, un viņa pilnvaru termiņu varētu pagarināt ilgākais uz trim gadiem. Turklāt pirms iecelšanas amatā izvēlēto kandidātu varētu aicināt teikt uzrunu Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem.

Padome vispārējā pieejā piekrita piedāvātajam amata pilnvaru termiņam (pieci + trīs gadi). Tomēr Padome uzskata, ka tas būtu pagarināms tikai vienu reizi. Turklāt Padome nepiekrita Komisijas ierosinātajai Parlamenta komitejas iesaistīšanai pirms izvēlētā kandidāta iecelšanas amatā. Visbeidzot Padome piekrita tam, ka Komisijai tiktu piešķirtas ekskluzīvas tiesības izvirzīt kandidātus, taču iekļāva regulā virkni noteikumu, lai nodrošinātu atklātu, godīgu un pārredzamu atlases procedūru. To vidū ir Komisijai uzlikts pienākums piedāvāt vismaz trīs kandidātus (16. panta 1. punkts) un iecelt novērotāju no padomes locekļu vidus, kas sekotu tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru (10. panta 2. punkta m) apakšpunkts). 42. apsvērumā ir iekļauti vēl citi elementi minēto noteikumu interpretēšanai, tostarp norāde uz personas datu aizsardzību.

Parlamenta grozījumi Komisijas priekšlikumā paredz iespēju pilnvaru termiņu pagarināt uz pieciem gadiem (grozījums Nr. 72). Turklāt Parlamenta ierosinājums paredz atlases procedūrā vēl vairāk iesaistīt Parlamenta komiteju, kura par izvēlēto kandidātu sniegtu atzinumu, kas būtu jāizskata pirms iecelšanas amatā (grozījums Nr. 71) un pirms atkārtotas iecelšanas amatā (grozījums Nr. 72).

Padomes pirmā lasījuma nostājā paredzēts, ka pilnvaru termiņu ir iespējams pagarināt maksimums uz četriem gadiem. Padome arī dod tiesības Parlamentam izvēlēto kandidātu uzaicināt uz viedokļu apmaiņu. Tomēr Padome uzskata, ka ne Parlamentam, ne Padomei nevajadzētu iesaistīties atlases procedūrā, kurai vajadzētu būt Komisijas un aģentūras padomes locekļu privilēģijai.

3.   Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Turpinājumā ir izklāstīta Padomes nostāja attiecībā uz citiem, iepriekš neminētiem Parlamenta ierosinātiem grozījumiem.

| — | Atsauce uz naftas tankkuģu Erika un Prestige avārijām (grozījumi Nr. 1 un 2) – nedaudz citā formulējumā šie grozījumi ir iekļauti Padomes nostājā 1. un 2. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Atsauce uz naftas tankkuģu Erika un Prestige avārijām (grozījumi Nr. 1 un 2) – nedaudz citā formulējumā šie grozījumi ir iekļauti Padomes nostājā 1. un 2. apsvērumā.

| — | Aģentūras kompetences jomā veicamo izmaiņu pieminēšana to ieteikumu vidū, kas iekļauti ārējā novērtējumā (grozījums Nr. 3) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts 4. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Aģentūras kompetences jomā veicamo izmaiņu pieminēšana to ieteikumu vidū, kas iekļauti ārējā novērtējumā (grozījums Nr. 3) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts 4. apsvērumā.

| — | Norāde uz galvenās uzmanības pievēršanu prioritāro uzdevumu pildīšanai, Savienības budžeta ierobežojumiem un divkārša darba nepieļaušanu, pamatojot aģentūras jaunos uzdevumus (grozījums Nr. 4) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 5. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Norāde uz galvenās uzmanības pievēršanu prioritāro uzdevumu pildīšanai, Savienības budžeta ierobežojumiem un divkārša darba nepieļaušanu, pamatojot aģentūras jaunos uzdevumus (grozījums Nr. 4) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 5. apsvērumā.

| — | Aģentūras darbinieku pārcelšana būtu jāsaskaņo ar dalībvalstu aģentūrām (grozījums Nr. 5), un aģentūras jauno uzdevumu pildīšanai ir jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi (grozījums Nr. 7) – Padomes nostājā šie divi grozījumi nav iekļauti. |
| --- | --- |

—

Aģentūras darbinieku pārcelšana būtu jāsaskaņo ar dalībvalstu aģentūrām (grozījums Nr. 5), un aģentūras jauno uzdevumu pildīšanai ir jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi (grozījums Nr. 7) – Padomes nostājā šie divi grozījumi nav iekļauti.

| — | Atsevišķus uzdevumus efektīvāk ir īstenot Eiropas līmenī (grozījums Nr. 6) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 7. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Atsevišķus uzdevumus efektīvāk ir īstenot Eiropas līmenī (grozījums Nr. 6) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 7. apsvērumā.

| — | Aģentūrai būtu jāveicina Savienības jūras drošības politika, izmantojot zinātnisko un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm (grozījums Nr. 9) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 12. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Aģentūrai būtu jāveicina Savienības jūras drošības politika, izmantojot zinātnisko un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm (grozījums Nr. 9) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 12. apsvērumā.

| — | Aģentūrai būtu jāīsteno rentabli papildu pasākumi, ar kuriem atbalstīt reaģēšanu uz jūras piesārņojumu, ietverot ikvienu piesārņojumu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām (grozījums Nr. 10) – idejiski šis grozījums ir iekļauts 21. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Aģentūrai būtu jāīsteno rentabli papildu pasākumi, ar kuriem atbalstīt reaģēšanu uz jūras piesārņojumu, ietverot ikvienu piesārņojumu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām (grozījums Nr. 10) – idejiski šis grozījums ir iekļauts 21. apsvērumā.

| — | Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būt skaidri aprakstītiem un precīziem, un būtu jānovērš dublēšanās (grozījums Nr. 11) – Padomes nostājā šā grozījuma pamatdoma ir iekļauta 6. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būt skaidri aprakstītiem un precīziem, un būtu jānovērš dublēšanās (grozījums Nr. 11) – Padomes nostājā šā grozījuma pamatdoma ir iekļauta 6. apsvērumā.

| — | Atsauce uz izpildes efektivitāti un sankcijām, kas noteiktas Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (10) (grozījums Nr 13) – Padomes nostājas 19. apsvērumā Komisija tiek aicināta sniegt informāciju par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva. |
| --- | --- |

—

Atsauce uz izpildes efektivitāti un sankcijām, kas noteiktas Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (10) (grozījums Nr 13) – Padomes nostājas 19. apsvērumā Komisija tiek aicināta sniegt informāciju par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva.

| — | Būtu jāveido sinerģijas starp iestādēm, ietverot krasta apsardzes dienestus, lai veicinātu vienotas Eiropas jūras telpas izveidi (grozījums Nr. 18) – Padomes nostājas 30. apsvērumā Komisija tiek aicināta sagatavot stingriem noteikumiem atbilstošu priekšizpēti par to, kā uzlabot krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību. |
| --- | --- |

—

Būtu jāveido sinerģijas starp iestādēm, ietverot krasta apsardzes dienestus, lai veicinātu vienotas Eiropas jūras telpas izveidi (grozījums Nr. 18) – Padomes nostājas 30. apsvērumā Komisija tiek aicināta sagatavot stingriem noteikumiem atbilstošu priekšizpēti par to, kā uzlabot krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību.

| — | Aģentūrai un Parīzes Saprašanās memorandam (Parīzes SM) par ostas valsts kontroli vajadzētu cieši sadarboties (grozījums Nr. 23) – Padome savā nostājā vairākas reizes atsaucas uz Parīzes SM, tostarp norādot uz ciešu sadarbību, lai panāktu maksimālu efektivitāti (33. un 38. apsvērums, 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 2. panta 5. punkts). |
| --- | --- |

—

Aģentūrai un Parīzes Saprašanās memorandam (Parīzes SM) par ostas valsts kontroli vajadzētu cieši sadarboties (grozījums Nr. 23) – Padome savā nostājā vairākas reizes atsaucas uz Parīzes SM, tostarp norādot uz ciešu sadarbību, lai panāktu maksimālu efektivitāti (33. un 38. apsvērums, 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 2. panta 5. punkts).

| — | Atsauce uz Finanšu regulu (grozījums Nr. 28) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 46. apsvērumā. |
| --- | --- |

—

Atsauce uz Finanšu regulu (grozījums Nr. 28) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 46. apsvērumā.

| — | Tehniskas palīdzības sniegšana Komisijai saistībā ar ostu aizsardzību (grozījums Nr. 31) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. |
| --- | --- |

—

Tehniskas palīdzības sniegšana Komisijai saistībā ar ostu aizsardzību (grozījums Nr. 31) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts.

| — | Palīdzības sniegšana Komisijai, atjauninot un papildinot noteikumus, kas vajadzīgi, lai piedalītos noteiktu starptautisku un reģionālu organizāciju darbā (grozījums Nr. 32) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. Padome uzskata, ka Aģentūras iesaistei dalībvalstu un Komisijas sadarbības veicināšanā šajā jomā vajadzētu aprobežoties ar tehniskas palīdzības sniegšanu (2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 34. un 35. apsvērums). |
| --- | --- |

—

Palīdzības sniegšana Komisijai, atjauninot un papildinot noteikumus, kas vajadzīgi, lai piedalītos noteiktu starptautisku un reģionālu organizāciju darbā (grozījums Nr. 32) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. Padome uzskata, ka Aģentūras iesaistei dalībvalstu un Komisijas sadarbības veicināšanā šajā jomā vajadzētu aprobežoties ar tehniskas palīdzības sniegšanu (2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 34. un 35. apsvērums).

| — | Informācijas apmaiņa ar Komisiju par jebkuru citu politikas jomu, ja šī informācija var būt lietderīga, ņemot vērā aģentūras kompetences un zināšanas (grozījums Nr. 34) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. Tomēr praksē šis jautājums, tikai precīzākā formulējumā, ir apskatīts 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

Informācijas apmaiņa ar Komisiju par jebkuru citu politikas jomu, ja šī informācija var būt lietderīga, ņemot vērā aģentūras kompetences un zināšanas (grozījums Nr. 34) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. Tomēr praksē šis jautājums, tikai precīzākā formulējumā, ir apskatīts 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

| — | Pētniecības projektu analīze (grozījums Nr. 36) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma (2. panta 2. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Pētniecības projektu analīze (grozījums Nr. 36) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma (2. panta 2. punkta c) apakšpunkts).

| — | Palīdzības sniegšana Komisijai veikt noteiktus uzdevumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (11) (grozījums Nr. 39) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. |
| --- | --- |

—

Palīdzības sniegšana Komisijai veikt noteiktus uzdevumus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (11) (grozījums Nr. 39) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts.

| — | Atbalsts reaģēšanas mehānismiem jūras piesārņojuma gadījumā, nodrošinot atbilstīgus tehniskos līdzekļus (grozījums Nr. 40) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma precīzākā formulējumā (2. panta 3. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Atbalsts reaģēšanas mehānismiem jūras piesārņojuma gadījumā, nodrošinot atbilstīgus tehniskos līdzekļus (grozījums Nr. 40) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma precīzākā formulējumā (2. panta 3. punkta d) apakšpunkts).

| — | Tehnisku padomu sniegšana kuģu būves jomā vai saistībā ar jebkādu darbību, kas attiecas uz jūras satiksmi, lai attīstītu videi draudzīgu tehnoloģiju izmantošanu un nodrošinātu augstu drošības līmeni (grozījums Nr 44) – Padomes nostājā tieši šis grozījums nav iekļauts, tomēr 24. apsvērumā ir iekļauta atsauce uz kopumā videi draudzīgāku jūras transportu. |
| --- | --- |

—

Tehnisku padomu sniegšana kuģu būves jomā vai saistībā ar jebkādu darbību, kas attiecas uz jūras satiksmi, lai attīstītu videi draudzīgu tehnoloģiju izmantošanu un nodrošinātu augstu drošības līmeni (grozījums Nr 44) – Padomes nostājā tieši šis grozījums nav iekļauts, tomēr 24. apsvērumā ir iekļauta atsauce uz kopumā videi draudzīgāku jūras transportu.

| — | Makroreģionālas Savienības politikas izstrāde un īstenošana (grozījums Nr. 46) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts. |
| --- | --- |

—

Makroreģionālas Savienības politikas izstrāde un īstenošana (grozījums Nr. 46) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts.

| — | Ļaušana Komisijai un dalībvalstīm novērtēt pašreizējo pasākumu rentabilitāti, sniedzot statistiku, informāciju un datus (grozījums Nr. 51) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts 2. panta 4. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

Ļaušana Komisijai un dalībvalstīm novērtēt pašreizējo pasākumu rentabilitāti, sniedzot statistiku, informāciju un datus (grozījums Nr. 51) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts 2. panta 4. punkta d) apakšpunktā.

| — | Reizi gadā apkopots pārskats par jūras negadījumiem (grozījums Nr. 91) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma (2. panta 4. punkta c) apakšpunkts par jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanu). |
| --- | --- |

—

Reizi gadā apkopots pārskats par jūras negadījumiem (grozījums Nr. 91) – Padomes nostājā ir iekļauta šā grozījuma pamatdoma (2. panta 4. punkta c) apakšpunkts par jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanu).

| — | Tehniska palīdzība Eiropas kaimiņattiecību partnervalstīm piemērojamības un vajadzības gadījumā (grozījums Nr. 53) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts, tomēr 2. panta 5. punkta formulējums ir ļoti līdzīgs Parlamenta ierosinājumam. |
| --- | --- |

—

Tehniska palīdzība Eiropas kaimiņattiecību partnervalstīm piemērojamības un vajadzības gadījumā (grozījums Nr. 53) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts, tomēr 2. panta 5. punkta formulējums ir ļoti līdzīgs Parlamenta ierosinājumam.

| — | Papildu noteikumi reģionālo centru izveidei (grozījums Nr. 57) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts ar nelielām izmaiņām (5. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

—

Papildu noteikumi reģionālo centru izveidei (grozījums Nr. 57) – Padomes nostājā šis grozījums ir iekļauts ar nelielām izmaiņām (5. panta 3. punkts).

| — | Vairāki grozījumi, kuru mērķis ir budžeta procedūras pielāgot izmaiņām attiecīgajos tiesību aktos (grozījumi Nr. 58 un 60, grozījuma Nr. 68 pirmā daļa, grozījumi Nr. 70, 74, 75 un 76) – Padomes nostājā ir iekļauti visi minētie grozījumi. |
| --- | --- |

—

Vairāki grozījumi, kuru mērķis ir budžeta procedūras pielāgot izmaiņām attiecīgajos tiesību aktos (grozījumi Nr. 58 un 60, grozījuma Nr. 68 pirmā daļa, grozījumi Nr. 70, 74, 75 un 76) – Padomes nostājā ir iekļauti visi minētie grozījumi.

| — | Parlamenta atzinuma ņemšana vērā, kad aģentūras padome pieņem daudzgadu stratēģiju (grozījums Nr. 59), apspriešanās ar Parlamenta atbildīgo komiteju, kad izpilddirektors sagatavo daudzgadu stratēģiju (grozījums Nr. 66) un daudzgadu personāla politikas plānu (grozījums Nr. 67), kā arī apmainīšanās viedokļiem par gada darba programmu ar Parlamenta atbildīgo komiteju (grozījums Nr. 68, otrā daļa) – Padomes nostājā šie grozījumi nav iekļauti, tomēr ir konkrēti norādīts, ka ir jāņem vērā Komisijas rakstisks atzinums (10. panta 2. punkta ca) apakšpunkts) vai par šiem dokumentiem jāapspriežas ar Komisiju (15. panta 2. punkta a) un aa) apakšpunkti). Turklāt izpilddirektoram ir jāsniedz ziņojums Parlamentam un Padomei, jo īpaši informācija par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi (15. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

—

Parlamenta atzinuma ņemšana vērā, kad aģentūras padome pieņem daudzgadu stratēģiju (grozījums Nr. 59), apspriešanās ar Parlamenta atbildīgo komiteju, kad izpilddirektors sagatavo daudzgadu stratēģiju (grozījums Nr. 66) un daudzgadu personāla politikas plānu (grozījums Nr. 67), kā arī apmainīšanās viedokļiem par gada darba programmu ar Parlamenta atbildīgo komiteju (grozījums Nr. 68, otrā daļa) – Padomes nostājā šie grozījumi nav iekļauti, tomēr ir konkrēti norādīts, ka ir jāņem vērā Komisijas rakstisks atzinums (10. panta 2. punkta ca) apakšpunkts) vai par šiem dokumentiem jāapspriežas ar Komisiju (15. panta 2. punkta a) un aa) apakšpunkti). Turklāt izpilddirektoram ir jāsniedz ziņojums Parlamentam un Padomei, jo īpaši informācija par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi (15. panta 3. punkts).

| — | Precizējumi par padomes locekļiem nepieciešamo pieredzi un zināšanām (grozījums Nr. 61) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts, bet teksts ir vienkāršots, iekļaujot vispārīgu atsauci uz pieredzi un zināšanām jomās, kas minētas 1. pantā par aģentūras mērķiem. |
| --- | --- |

—

Precizējumi par padomes locekļiem nepieciešamo pieredzi un zināšanām (grozījums Nr. 61) – Padomes nostājā šis grozījums nav iekļauts, bet teksts ir vienkāršots, iekļaujot vispārīgu atsauci uz pieredzi un zināšanām jomās, kas minētas 1. pantā par aģentūras mērķiem.

| — | Noteikumi par Komisijas balsu skaitu Administratīvajā padomē (grozījumi Nr. 64 un 65) – Padomes nostājā šie grozījumi nav iekļauti. |
| --- | --- |

—

Noteikumi par Komisijas balsu skaitu Administratīvajā padomē (grozījumi Nr. 64 un 65) – Padomes nostājā šie grozījumi nav iekļauti.

| — | Aģentūras ārējā novērtējumā iekļaujamie elementi (grozījumi Nr. 77 un 78) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 22. pantā. |
| --- | --- |

—

Aģentūras ārējā novērtējumā iekļaujamie elementi (grozījumi Nr. 77 un 78) – Padomes nostājā šis grozījums ar nelielām izmaiņām ir iekļauts 22. pantā.

| — | Tehniski ekonomiskais pamatojums par nacionālo krasta apsardzes koordinēšanas sistēmu (grozījums Nr. 79) – Padomes nostājas normatīvajā daļā šis grozījums nav iekļauts, tomēr 30. apsvērumā ir ietverta norāde uz šādu priekšizpēti. |
| --- | --- |

—

Tehniski ekonomiskais pamatojums par nacionālo krasta apsardzes koordinēšanas sistēmu (grozījums Nr. 79) – Padomes nostājas normatīvajā daļā šis grozījums nav iekļauts, tomēr 30. apsvērumā ir ietverta norāde uz šādu priekšizpēti.

| — | Progresa ziņojums par efektivitātes sasniegumiem, kas panākti, ciešāk integrējot EMSA un Parīzes SM, un par to, cik efektīvi dalībvalstis ievieš Direktīvu 2005/35/EK (grozījums Nr. 80) – Padomes nostājas normatīvajā daļā šis grozījums nav iekļauts. Tomēr, kā tika minēts iepriekš, Parīzes SM nostājā ir minēts vairākkārt (33. un 38. apsvērums, 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 2. panta 5. apakšpunkts), un 19. apsvērumā ir iekļauta atsauce uz Komisijas ziņojumu par Direktīvas 2005/35/EK izpildi. |
| --- | --- |

—

Progresa ziņojums par efektivitātes sasniegumiem, kas panākti, ciešāk integrējot EMSA un Parīzes SM, un par to, cik efektīvi dalībvalstis ievieš Direktīvu 2005/35/EK (grozījums Nr. 80) – Padomes nostājas normatīvajā daļā šis grozījums nav iekļauts. Tomēr, kā tika minēts iepriekš, Parīzes SM nostājā ir minēts vairākkārt (33. un 38. apsvērums, 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts un 2. panta 5. apakšpunkts), un 19. apsvērumā ir iekļauta atsauce uz Komisijas ziņojumu par Direktīvas 2005/35/EK izpildi.

III.   NOBEIGUMS

Sagatavojot pirmā lasījuma nostāju, Padome ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma nostāju. Pienācīgi novērtējot Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus, Padome norāda, ka daudzi grozījumi pilnībā, daļēji vai pēc būtības jau ir iekļauti Padomes pirmā lasījuma nostājā.

---

(1)  15717/10.

(2)  7644/11.

(3)  11769/11.

(4)  T7-0581/2011.

(5)  OV C 107, 6.4.2011., 68. lpp.

(6)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

(7)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

(8)  OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.

(9)  OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.

(10)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

(11)  OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.

---

| 16.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 352/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 352/23

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 11/2012 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm

Padome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī

(11/2012/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā tiešie ārvalstu ieguldījumi pieskaitāmi jautājumiem, kuri ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādējādi tikai Savienība drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus minētajā jomā. Dalībvalstis to var darīt pašas tad, ja Savienība tās attiecīgi pilnvarojusi saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā tiešie ārvalstu ieguldījumi pieskaitāmi jautājumiem, kuri ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādējādi tikai Savienība drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus minētajā jomā. Dalībvalstis to var darīt pašas tad, ja Savienība tās attiecīgi pilnvarojusi saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu.

| (2) | Turklāt LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā ir izklāstīti kopējie noteikumi par kapitāla, tostarp ar ieguldījumiem saistīta kapitāla, apriti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Dalībvalstu noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas saistīti ar ārvalstu ieguldījumiem, var ietekmēt minētos noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā ir izklāstīti kopējie noteikumi par kapitāla, tostarp ar ieguldījumiem saistīta kapitāla, apriti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Dalībvalstu noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas saistīti ar ārvalstu ieguldījumiem, var ietekmēt minētos noteikumus.

| (3) | Šī regula neskar Savienības un tās dalībvalstu savstarpējo kompetenču sadalījumu saskaņā ar LESD. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula neskar Savienības un tās dalībvalstu savstarpējo kompetenču sadalījumu saskaņā ar LESD.

| (4) | Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, dalībvalstīs bija spēkā ievērojams skaits divpusēju ieguldījumu nolīgumu ar trešām valstīm. LESD nav skaidri paredzēti pārejas noteikumi šādiem nolīgumiem, kuri tagad ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Turklāt dažos no minētajiem nolīgumiem var būt noteikumi, kas ietekmē LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā izklāstītos kopējos noteikumus par kapitāla apriti. |
| --- | --- |

(4)

Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, dalībvalstīs bija spēkā ievērojams skaits divpusēju ieguldījumu nolīgumu ar trešām valstīm. LESD nav skaidri paredzēti pārejas noteikumi šādiem nolīgumiem, kuri tagad ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Turklāt dažos no minētajiem nolīgumiem var būt noteikumi, kas ietekmē LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā izklāstītos kopējos noteikumus par kapitāla apriti.

| (5) | Lai gan saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām divpusējie ieguldījumu nolīgumi dalībvalstīm paliek saistoši un nākotnē tie tiks pakāpeniski aizstāti ar Savienības nolīgumiem, kas attieksies uz šo pašu nolīguma priekšmetu, ir jāparedz atbilstīga to nosacījumu pārvaldīšana, kas attiecas uz nolīgumu turpmāku spēkā esību un to saistību ar Savienības ieguldījumu politiku. Minētā saistība tiks attīstīta, Savienībai īstenojot savu kompetenci. |
| --- | --- |

(5)

Lai gan saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām divpusējie ieguldījumu nolīgumi dalībvalstīm paliek saistoši un nākotnē tie tiks pakāpeniski aizstāti ar Savienības nolīgumiem, kas attieksies uz šo pašu nolīguma priekšmetu, ir jāparedz atbilstīga to nosacījumu pārvaldīšana, kas attiecas uz nolīgumu turpmāku spēkā esību un to saistību ar Savienības ieguldījumu politiku. Minētā saistība tiks attīstīta, Savienībai īstenojot savu kompetenci.

| (6) | Savienības ieguldītāju un viņu ieguldījumu, kas veikti trešās valstīs, interesēs kā arī to dalībvalstu interesēs, kuras uzņem ārvalstu ieguldītājus un ieguldījumus, divpusējie ieguldījumu nolīgumi, kuros ir precizēti un garantēti ieguldījumu nosacījumi, būtu jāatstāj spēkā un pakāpeniski jāaizstāj ar Savienības ieguldījumu nolīgumiem, kas paredz augstus ieguldījumu aizsardzības standartus. |
| --- | --- |

(6)

Savienības ieguldītāju un viņu ieguldījumu, kas veikti trešās valstīs, interesēs kā arī to dalībvalstu interesēs, kuras uzņem ārvalstu ieguldītājus un ieguldījumus, divpusējie ieguldījumu nolīgumi, kuros ir precizēti un garantēti ieguldījumu nosacījumi, būtu jāatstāj spēkā un pakāpeniski jāaizstāj ar Savienības ieguldījumu nolīgumiem, kas paredz augstus ieguldījumu aizsardzības standartus.

| (7) | Šai regulai būtu jāattiecas uz to divpusējo ieguldījumu nolīgumu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kurus dalībvalstis ir parakstījušas pirms 2009. gada 1. decembra. Minētos nolīgumus var paturēt spēkā vai tie var stāties spēkā saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai būtu jāattiecas uz to divpusējo ieguldījumu nolīgumu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kurus dalībvalstis ir parakstījušas pirms 2009. gada 1. decembra. Minētos nolīgumus var paturēt spēkā vai tie var stāties spēkā saskaņā ar šo regulu.

| (8) | Šajā regulā būtu jāparedz arī nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas noslēgt un /vai paturēt spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus, kuri ir parakstīti laikposmā starp 2009. gada 1. decembri un ... (2). |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā būtu jāparedz arī nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas noslēgt un /vai paturēt spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus, kuri ir parakstīti laikposmā starp 2009. gada 1. decembri un ... (2).

| (9) | Turklāt šajā regulā būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm pēc ... (2). |
| --- | --- |

(9)

Turklāt šajā regulā būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm pēc ... (2).

| (10) | Ja dalībvalstis saskaņā ar šo regulu patur spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm vai ja ir piešķirtas atļaujas uzsākt sarunas vai noslēgt šādus nolīgumus, tam nevajadzētu liegt Savienībai risināt sarunas par ieguldījumu nolīgumiem vai noslēgt tos. |
| --- | --- |

(10)

Ja dalībvalstis saskaņā ar šo regulu patur spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm vai ja ir piešķirtas atļaujas uzsākt sarunas vai noslēgt šādus nolīgumus, tam nevajadzētu liegt Savienībai risināt sarunas par ieguldījumu nolīgumiem vai noslēgt tos.

| (11) | Dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, ja tādas pastāv, kuras izriet no divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šīs regulas īstenošana neskar LESD 258. panta piemērošanu gadījumos, kad dalībvalstis nav izpildījušas pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, ja tādas pastāv, kuras izriet no divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šīs regulas īstenošana neskar LESD 258. panta piemērošanu gadījumos, kad dalībvalstis nav izpildījušas pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (12) | Šajā regulā paredzētajai atļaujai grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus būtu galvenokārt jāļauj dalībvalstīm novērst jebkādas šajā regulā aplūkotās nesaderības starp to divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem un Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kas izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētajai atļaujai grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus būtu galvenokārt jāļauj dalībvalstīm novērst jebkādas šajā regulā aplūkotās nesaderības starp to divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem un Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kas izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma.

| (13) | Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs regulas piemērošanu. Minētajā ziņojumā inter alia būtu jāpārskata, vai ir nepieciešama turpmāka III nodaļas piemērošana. Ja ziņojumā tiek ieteikts pārtraukt III nodaļas noteikumu piemērošanu vai ierosināts minētos noteikumus grozīt, attiecīgā gadījumā tam var pievienot tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs regulas piemērošanu. Minētajā ziņojumā inter alia būtu jāpārskata, vai ir nepieciešama turpmāka III nodaļas piemērošana. Ja ziņojumā tiek ieteikts pārtraukt III nodaļas noteikumu piemērošanu vai ierosināts minētos noteikumus grozīt, attiecīgā gadījumā tam var pievienot tiesību akta priekšlikumu.

| (14) | Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3). |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3).

| (15) | Šai regulai nebūtu jāattiecas uz ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(15)

Šai regulai nebūtu jāattiecas uz ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm.

| (16) | Ir jāparedz daži pasākumi, lai nodrošinātu, ka divpusēji ieguldījumu nolīgumi, kas paturēti spēkā saskaņā ar šo regulu, joprojām ir piemērojami, tostarp attiecībā uz strīdu izšķiršanu, vienlaikus ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci. |
| --- | --- |

(16)

Ir jāparedz daži pasākumi, lai nodrošinātu, ka divpusēji ieguldījumu nolīgumi, kas paturēti spēkā saskaņā ar šo regulu, joprojām ir piemērojami, tostarp attiecībā uz strīdu izšķiršanu, vienlaikus ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci.

| (17) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4). |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

| (18) | Konkrēti, minētās pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, ņemot vērā to, ka 9., 11. un 12. pantā izklāstītās procedūras pilnvaro dalībvalstis rīkoties Savienības ekskluzīvās kompetences jomās un lēmumi par to ir jāpieņem Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(18)

Konkrēti, minētās pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, ņemot vērā to, ka 9., 11. un 12. pantā izklāstītās procedūras pilnvaro dalībvalstis rīkoties Savienības ekskluzīvās kompetences jomās un lēmumi par to ir jāpieņem Savienības līmenī.

| (19) | Konsultēšanās procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu atļaujas saskaņā ar 9., 11. un 12. pantu, ņemot vērā to, ka minētās atļaujas jāpiešķir, pamatojoties uz skaidri definētiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, |
| --- | --- |

(19)

Konsultēšanās procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu atļaujas saskaņā ar 9., 11. un 12. pantu, ņemot vērā to, ka minētās atļaujas jāpiešķir, pamatojoties uz skaidri definētiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Neskarot LESD noteikto kompetenču sadalījumu, šī regula attiecas uz dalībvalstu divpusēju ieguldījumu nolīgumu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nosaka noteikumus, nosacījumus un procedūras, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ir pilnvarotas grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus.

2.   Šajā regulā ar jēdzienu “divpusēji ieguldījumu nolīgumi” apzīmē ikvienu nolīgumu ar trešo valsti, kurā ir paredzēti noteikumi par ieguldījumu aizsardzību. Šī regula attiecas tikai uz tiem divpusēju ieguldījumu nolīgumu noteikumiem, kas attiecas uz ieguldījumu aizsardzību.

II   NODAĻA

ESOŠO DIVPUSĒJO IEGULDĪJUMU NOLĪGUMU PATURĒŠANA SPĒKĀ

2. pants

Paziņošana Komisijai

Dalībvalstis līdz ... (5) vai 30 dienās no dienas, kad tās pievienojas Savienībai, paziņo Komisijai par visiem tiem divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem ar trešām valstīm, kas parakstīti pirms 2009. gada 1. decembra vai pirms to pievienošanās dienas – atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks –, kurus tās vēlas paturēt spēkā vai ļaut tiem stāties spēkā saskaņā ar šo nodaļu. Paziņojumam pievieno minēto divpusējo ieguldījumu nolīgumu kopiju. Dalībvalstis paziņo Komisijai arī par visām turpmākām izmaiņām minēto nolīgumu statusā.

3. pants

Paturēšana spēkā

Neskarot citus dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, divpusēji ieguldījumu nolīgumi, par kuriem paziņots atbilstīgi šīs regulas 2. pantam, var palikt spēkā vai stāties spēkā saskaņā ar LESD un šo regulu, kamēr nav stājies spēkā divpusējs ieguldījumu nolīgums starp Savienību un to pašu trešo valsti.

4. pants

Publicēšana

1.   Komisija reizi divpadsmit mēnešos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sarakstu ar divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, par kuriem paziņots atbilstīgi 2. pantam, 11. panta 6. punktam vai 12. panta 6. punktam.

2.   Pirmo reizi šā panta 1. punktā minēto divpusējo ieguldījumu nolīgumu sarakstu publicē ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc termiņa, kas noteikts atbilstīgi 2. pantam veiktajiem paziņojumiem.

5. pants

Izvērtēšana

Komisija var izvērtēt atbilstīgi 2. pantam paziņotos divpusējos ieguldījumu nolīgumus, novērtējot vai viens vai vairāki no minēto nolīgumu noteikumiem nerada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai, ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu.

6. pants

Sadarbības pienākums

1.   Ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu, dalībvalstis veic visus piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusējo ieguldījumu nolīgumu noteikumi nerada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai.

2.   Ja, ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu, Komisija konstatē, ka viens vai vairāki no atbilstīgi 2. pantam paziņotā divpusējā ieguldījumu nolīgumā paredzētajiem noteikumiem rada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai, Komisija un attiecīgā dalībvalsts iespējami drīz sāk konsultācijas un sadarbojas, lai noteiktu šā jautājuma risināšanai piemērotu rīcību. Minētās konsultācijas turpinās ne ilgāk kā 90 dienas.

3.   Neskarot 1. punktu, Komisija 60 dienās no konsultāciju noslēgšanas var norādīt piemērotus pasākumus, kas attiecīgajai dalībvalstij jāveic, lai novērstu 2. punktā minētos šķēršļus.

III   NODAĻA

ATĻAUJA GROZĪT VAI NOSLĒGT DIVPUSĒJUS IEGULDĪJUMU NOLĪGUMUS

7. pants

Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus

Ņemot vērā 8. līdz 11. pantā izklāstītos nosacījumus, dalībvalstij atļauj uzsākt sarunas ar trešo valsti, lai grozītu esošo vai noslēgtu jaunu divpusēju ieguldījumu nolīgumu.

8. pants

Paziņošana Komisijai

1.   Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas ar trešo valsti, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, tā par savu nodomu rakstiski paziņo Komisijai.

2.   Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, ietver attiecīgu dokumentāciju un norāda noteikumus, kuri tiks aplūkoti sarunās vai tiks pārskatīti, sarunu mērķus un visu pārējo būtisko informāciju.

3.   Paziņojumu, kas minēts 1. punktā, nosūta vismaz piecus mēnešus pirms oficiālu sarunu sākuma.

4.   Ja dalībvalsts nosūtītā informācija nav pietiekama, lai tiktu atļauts uzsākt oficiālas sarunas saskaņā ar 9. pantu, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

5.   Paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā, un pēc pieprasījuma arī tam pievienoto dokumentāciju Komisija dara pieejamu pārējām dalībvalstīm, ievērojot 14. pantā noteiktās konfidencialitātes prasības.

9. pants

Atļauja uzsākt oficiālas sarunas

1.   Komisija atļauj dalībvalstij uzsākt oficiālas sarunas ar trešo valsti, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, izņemot gadījumus, kad tā secina, ka šāda sarunu uzsākšana:

| a) | būtu pretrunā Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kuras izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma; |
| --- | --- |

a)

būtu pretrunā Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kuras izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma;

| b) | būtu lieka, jo Komisija atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktam ir iesniegusi vai ir nolēmusi iesniegt ieteikumu uzsākt sarunas ar attiecīgo trešo valsti; |
| --- | --- |

b)

būtu lieka, jo Komisija atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktam ir iesniegusi vai ir nolēmusi iesniegt ieteikumu uzsākt sarunas ar attiecīgo trešo valsti;

| c) | neatbilstu Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem, kas izstrādāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 1. nodaļā izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem; vai |
| --- | --- |

c)

neatbilstu Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem, kas izstrādāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 1. nodaļā izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem; vai

| d) | radītu nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai. |
| --- | --- |

d)

radītu nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minētās atļaujas piešķiršanas procesā Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts šādās sarunās un paredzētajā divpusējā ieguldījumu nolīgumā iekļautu vai izslēgtu no tiem jebkādas klauzulas, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Savienības ieguldījumu politikai vai saderību ar Savienības tiesību aktiem.

3.   Šā panta 1. punktā minēto atļauju piešķir saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Komisija pieņem savu lēmumu 90 dienās no 8. pantā minētā paziņojuma saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 90 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija.

4.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 3. punktam.

5.   Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 1. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

10. pants

Komisijas dalība sarunās

Komisiju informē par tādu sarunu virzību un rezultātiem dažādos to posmos, kuras tiek risinātas, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, un tā var pieprasīt piedalīties dalībvalsts un trešās valsts sarunās, kas attiecas uz ieguldījumu.

11. pants

Atļauja parakstīt un noslēgt divpusēju ieguldījumu nolīgumu

1.   Pirms divpusēja ieguldījumu nolīguma parakstīšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai sarunu iznākumu un nosūta Komisijai šāda nolīguma tekstu.

2.   Šo pantu piemēro arī divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, kas panākti sarunās pirms... (6), bet uz kuriem neattiecas paziņošanas pienākums saskaņā ar 2. pantu vai 12. pantu.

3.   Saņemot paziņojumu, Komisija izvērtē, vai sarunu rezultātā panāktais divpusējais ieguldījumu nolīgums nav pretrunā 9. panta 1. un 2. punkta prasībām.

4.   Ja Komisija konstatē, ka sarunu rezultātā panāktais divpusējs ieguldījumu nolīgums atbilst 9. panta 1. un 2. punkta prasībām, tā atļauj dalībvalstij parakstīt un noslēgt šādu nolīgumu. Šādiem nolīgumiem piemēro 3., 5. un 6. pantu tā, it kā par tiem būtu paziņots saskaņā ar 2. pantu.

5.   Lēmumus atbilstīgi šā panta 4. punktam pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Komisija pieņem savu lēmumu 90 dienās no šā panta 1. un 2. punktā minēto paziņojumu saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 90 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija.

6.   Ja Komisija piešķir atļauju atbilstīgi 4. punktam, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par divpusējā ieguldījumu nolīguma noslēgšanu un stāšanos spēkā, kā arī par visām turpmākām izmaiņām minētā nolīguma statusā.

7.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 4. punktam.

8.   Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 4. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Nolīgumi, ko dalībvalstis parakstījušas laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz ... (6)

1.   Ja laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz ... (6) dalībvalsts ir parakstījusi divpusēju ieguldījumu nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts par šādu nolīgumu, kuru tā vēlas paturēt spēkā vai ļaut tam stāties spēkā, paziņo Komisijai līdz ... (7). Paziņojumam pievieno šāda nolīguma kopiju.

2.   Saņemot paziņojumu, Komisija izvērtē, vai divpusējais ieguldījumu nolīgums, par kuru paziņots atbilstīgi šā panta 1. punktam, nav pretrunā 9. panta 1. un 2. punkta prasībām.

3.   Ja Komisija konstatē, ka divpusējs ieguldījumu nolīgums, par kuru paziņots atbilstīgi šā panta 1. punktam, atbilst 9. panta 1. un 2. punkta prasībām, tā atļauj paturēt spēkā šādu nolīgumu vai tam stāties spēkā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

4.   Komisija pieņem šā panta 3. punktā minēto lēmumu 180 dienās no šā panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 180 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija. Lēmumus atbilstīgi šā panta 3. punktam pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

5.   Ja vien divpusējs ieguldījumu nolīgums netiek atļauts saskaņā ar 3. punktu, dalībvalsts neveic nekādus turpmākus pasākumus, lai noslēgtu šādu nolīgumu, un atceļ vai anulē jau veiktos pasākumus.

6.   Ja Komisija piešķir atļauju atbilstīgi šā panta 3. punktam, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par divpusēja ieguldījumu nolīguma stāšanos spēkā un par visām turpmākām izmaiņām šāda nolīguma statusā. Šādam nolīgumam piemēro 3., 5. un 6. pantu tā, it kā par to būtu paziņots saskaņā ar 2. pantu.

7.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 3. punktam.

8.   Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 3. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

13. pants

Dalībvalstu rīcība saistībā ar divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem ar trešo valsti

Ja uz divpusēju ieguldījumu nolīgumu attiecas šīs regulas darbības joma, attiecīgā dalībvalsts:

| a) | bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visām sanāksmēm, kuras notiks saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Komisijai paziņo dienas kārtību un visu būtisko informāciju, kas ļauj izprast minētajās sanāksmēs apspriežamos jautājumus. Šajā sakarā, Komisija attiecīgajai dalībvalstij var pieprasīt papildu informāciju. Ja apspriežamais jautājums varētu ietekmēt ar ieguldījumiem saistīto Savienības politiku, tostarp jo īpaši kopējās tirdzniecības politikas, īstenošanu, Komisija var pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts ieņem konkrētu nostāju; |
| --- | --- |

a)

bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visām sanāksmēm, kuras notiks saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Komisijai paziņo dienas kārtību un visu būtisko informāciju, kas ļauj izprast minētajās sanāksmēs apspriežamos jautājumus. Šajā sakarā, Komisija attiecīgajai dalībvalstij var pieprasīt papildu informāciju. Ja apspriežamais jautājums varētu ietekmēt ar ieguldījumiem saistīto Savienības politiku, tostarp jo īpaši kopējās tirdzniecības politikas, īstenošanu, Komisija var pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts ieņem konkrētu nostāju;

| b) | bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visiem apsvērumiem, kas tai darīti zināmi, par to, ka konkrētais pasākums ir nesaderīgs ar šo nolīgumu. Dalībvalsts arī nekavējoties informē Komisiju par visiem pieprasījumiem attiecībā uz strīdu izšķiršanu, kas iesniegti saskaņā ar divpusēju ieguldījumu nolīgumu, tiklīdz dalībvalstij kļūst zināms šāds pieprasījums. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrā; |
| --- | --- |

b)

bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visiem apsvērumiem, kas tai darīti zināmi, par to, ka konkrētais pasākums ir nesaderīgs ar šo nolīgumu. Dalībvalsts arī nekavējoties informē Komisiju par visiem pieprasījumiem attiecībā uz strīdu izšķiršanu, kas iesniegti saskaņā ar divpusēju ieguldījumu nolīgumu, tiklīdz dalībvalstij kļūst zināms šāds pieprasījums. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrā;

| c) | prasa Komisijas piekrišanu pirms jebkādu divpusējā ieguldījumu nolīgumā paredzēto attiecīgo strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošanas pret trešo valsti un, ja Komisija to pieprasa, izmanto šādus mehānismus. Minētie mehānismi ietver apspriešanos ar otru divpusēja ieguldījumu nolīguma pusi un nolīgumā paredzētajos gadījumos – strīda izšķiršanu. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas, īstenojot attiecīgajos mehānismos paredzētās procedūras, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrās. |
| --- | --- |

c)

prasa Komisijas piekrišanu pirms jebkādu divpusējā ieguldījumu nolīgumā paredzēto attiecīgo strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošanas pret trešo valsti un, ja Komisija to pieprasa, izmanto šādus mehānismus. Minētie mehānismi ietver apspriešanos ar otru divpusēja ieguldījumu nolīguma pusi un nolīgumā paredzētajos gadījumos – strīda izšķiršanu. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas, īstenojot attiecīgajos mehānismos paredzētās procedūras, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrās.

14. pants

Konfidencialitāte

Paziņojot Komisijai par sarunām un to iznākumu saskaņā ar 8. un 11. pantu, dalībvalstis var norādīt, vai jebkāda sniegtā informācija ir uzskatāma par konfidenciālu un vai to drīkst darīt zināmu pārējām dalībvalstīm.

15. pants

Pārskatīšana

1.   Komisija līdz ... (8) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2.   Ziņojumā iekļauj pārskatu par atļaujām, kuras pieprasītas un piešķirtas saskaņā ar III nodaļu, kā arī pārskatu par nepieciešamību turpināt piemērot minēto nodaļu.

3.   Ja ziņojumā ieteikts pārtraukt III nodaļas piemērošanu vai grozīt tās noteikumus, minētajam ziņojumam pievieno attiecīgu tiesību akta priekšlikumu.

16. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Ieguldījumu nolīgumu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

2

(3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

3

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

(5)  Trīsdesmit dienas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5

(6)  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

6

(7)  Trīsdesmit dienas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

7

(8)  Septiņi gadi no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

8

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2010. gada 8. jūlijā iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (1).

Eiropas Parlaments 2011. gada 10. maija plenārsēdē pieņēma nostāju pirmajā lasījumā un pievienoto normatīvo rezolūciju (2).

Ievērojot 16.–18. punktu Kopīgajā deklarācijā par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (3), prezidentvalsts, rīkojoties saskaņā ar Pastāvīgo pārstāvju komitejas piešķirtajām pilnvarām (4), neoficiāli sazinājās ar Eiropas Parlamentu, lai Padomes pirmā lasījuma posmā panāktu iestāžu vienošanos. Vēlāk šāda vienošanās tika panākta neoficiālajā trialoga sanāksmē 2012. gada 29. maijā.

Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas (INTA) priekšsēdētājs 2012. gada 31. maija vēstulē Pastāvīgo pārstāvju komitejas (II) priekšsēdētājam norādīja, ka tad, ja Padome Parlamentam oficiāli iesniegs savu nostāju, kas pievienota pielikumā viņa vēstulei, viņš ieteiks plenārsēdei Parlamenta otrajā lasījumā Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem, kad to būs izskatījuši juristi lingvisti.

Padome minēto politisko vienošanos apstiprināja 2012. gada 26. jūnijā (5).

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, kā daļa no kopējas tirdzniecības politikas (LESD 207. panta 1. punkts) Eiropas Savienībai tika paredzēta ekskluzīva kompetence pār ārvalstu tiešajām investīcijām. Šajā sakarībā Komisija pieņēma minētās regulas priekšlikumu, kurā apskatīti tikai pārejas aspekti saistībā ar jaunās – ārvalstu tiešo investīciju jomā īstenojamās – ES kompetences pārvaldīšanu. Šīs jaunās kompetences mērķi, kritēriji un saturs tika izklāstīti atsevišķā Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kuru pieņēma vienlaikus ar tiesību akta priekšlikumu (6).

Komisijas priekšlikuma mērķis bija atļaut, ka starp dalībvalstīm un trešām valstīm noslēgtie starptautisko investīciju nolīgumi paliek spēkā, un izstrādāt nosacījumus un procedūras noteikumus, kas dalībvalstīm jāievēro, apspriežot un slēdzot šādus nolīgumus.

III.   PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

Vispārīga informācija

Padome pilnībā atbalsta to, ka tiek veidota kopēja investīciju politika, kura paredz vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ES investoriem trešās valstīs un trešo valstu investoriem Eiropas Savienībā.

Ņemot vērā to, ka dalībvalstu ar trešām pusēm noslēgtie divpusējie investīciju nolīgumi līdz šim bija galvenais to Eiropas investoru aizsardzības un juridiskās noteiktības avots, kuri investē ārpus ES, jaunajam tiesiskajam regulējumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt investoru aizsardzību un garantijas, kas tiem bija paredzētas spēkā esošajos nolīgumos. Padome pauž uzskatu, ka, lai izvairītos no juridiskā vakuuma, ir ārkārtīgi svarīgi spēkā esošos dalībvalstu nolīgumus aizstāt ar ES nolīgumiem – tādējādi investoriem tiks nodrošināta nepārtraukta aizsardzība un juridiskā noteiktība.

Padomes nostāja pirmajā lasījumā, kas ir Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padomes politiskas vienošanās rezultāts, ievieš šādas svarīgākās izmaiņas Komisijas priekšlikumā.

Priekšmets un darbības joma (I nodaļa, 1. pants)

Attiecībā uz šo pantu Parlaments nav ierosinājis nekādus grozījumus, tomēr dažas izmaiņas tika ieviestas. Salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikuma redakciju minētā panta 1. punktā ir ietverti daži precizējumi, kā arī norādīts, ka regula neattiecas uz Līgumā noteikto kompetenču sadalījumu. Jaunajā 2. punktā ir ietverta termina “divpusējs ieguldījumu nolīgums” definīcija.

Esošo divpusējo ieguldījumu nolīgumu paturēšana spēkā (II nodaļa, 2.–6. pants)

Tika pieņemti Parlamenta grozījumi 2. pantā, kas attiecas uz paziņojumiem Komisijai. Tekstā ir arī vēl dažas tehniskas izmaiņas.

3. pantā (Paturēšana spēkā) integrētajai aizstāšanas koncepcijai ir izšķiroša nozīme, lai garantētu investoru nepārtrauktu aizsardzību, tādējādi viņiem nodrošinot juridisko noteiktību. Attiecībā uz šo pantu Parlaments nav ierosinājis nekādus grozījumus.

Pilnībā grozīts ir 5. pants par Komisijas veiktiem novērtējumiem. Lai gan Padome nevarēja pieņemt Parlamenta grozījuma būtisku daļu, tā piekrita Parlamenta iecerei grozītajā tekstā iekļaut “nopietna šķēršļa” ideju (kas ir arī daudzos citos pantos). Padome uzskata, ka tikai tas vien, ka pastāv divpusēji ieguldījumu nolīgumi, nebūtu jāuzskata par “nopietnu šķērsli”.

6. pants par pienākumu sadarboties, kopā ar 3. un 5. pantu, veido šīs regulas kodolu. Komisijas teksts tika būtiski grozīts ar mērķi uzsvērt, cik svarīga ir cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, lai novērstu Komisijas konstatētos nopietnos šķēršļus sarunām par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp ES un trešām valstīm vai šādu nolīgumu noslēgšanai. Saskaņā ar minētā panta noteikumiem Komisija var norādīt, kādi piemēroti pasākumi attiecīgajai dalībvalstij ir jāveic, lai novērstu minētos šķēršļus. Parlamenta grozījumi nebija pieņemami.

Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus (III nodaļa, 7.–11. pants)

Daļēji tika pieņemti Parlamenta grozījumi 7. pantā (Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus), 8. pantā (Paziņojums Komisijai), 9. pantā (Atļauja sākt oficiālas sarunas) un 11. pantā (Atļauja parakstīt un noslēgt divpusēju ieguldījumu nolīgumu). Kas attiecas uz 10. pantu (Komisijas dalība sarunās), Parlamenta grozījumu nevarēja pieņemt, jo tika saglabāts Komisijas priekšlikuma teksts.

Nobeiguma noteikumi (IV nodaļa, 12.–17. pants)

Neoficiālā saziņā ar Parlamentu Padome piekrita rīkoties atbilstoši tā ieteikumam – papildināt regulu ar jaunu 12. pantu par nolīgumiem, ko dalībvalstis ir parakstījušas no LESD stāšanās spēkā, t. i., no 2009. gada 1. decembra, līdz dienai, kad spēkā būs stājusies šī regula, lai gan savā nostājā pirmajā lasījumā Parlaments šajā sakarībā nebija ierosinājis nekādu grozījumu. Padome tādā veidā skaidri parādīja, ka tā pilnīgi atzīst jauno Eiropas Savienības kompetenci ārvalstu tiešo investīciju jomā. Šis pants attiecas uz procedūrām, kas jāievēro attiecībā uz divpusējo ieguldījumu nolīgumu iepriekšminēto kategoriju (dalībvalstu paziņojumi, Komisijas sniegts novērtējums un atļauja).

Attiecībā uz 15. pantu (Pārskatīšana) tika panākta vienošanās par kompromisu attiecībā uz laiku, kad tiek iesniegts ziņojumu par regulas piemērošanu, t. i. septiņi gadi pēc regulas stāšanās spēkā – Parlamenta un Padomes ierosināto desmit gadu un Komisijas sākotnēji ierosināto piecu gadu vietā.

Attiecībā uz 16. pantu (Komitejas procedūra) Padome pieņēma Parlamenta grozījumu, ar ko tiek aicināts izmantot konsultēšanās procedūru.

IV.   SECINĀJUMS

Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo vienošanos, kas panākta Padomes un Parlamenta neformālajā saziņā, kuru sekmēja Komisija. Regulā ir ne tikai izpildīta pamatprasība – nodrošināt nepārtrauktu aizsardzību un juridisko noteiktību investoriem, bet arī paredzēts efektīvi īstenot Eiropas Savienības jauno ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz ārvalstu tiešajām investīcijām. Tādēļ Padome cer, ka tās nostāja pirmajā lasījumā būs Parlamentam pieņemama.

---

(1)  Dok. 11953/10 WTO 252 FDI 12.

(2)  Dok. 9726/11 CODEC 749 WTO 195 FDI 12 PE 206.

(3)  OV C 145, 30.06.2007., 5. lpp.

(4)  Dok. 10908/11 WTO 228 FDI 15 CODEC 950.

(5)  Dok. 10892/12 WTO 216 FDI 17 CODEC 1557.

(6)  Dok. 11952/10 WTO 251 FDI 11. Pamatojoties uz šo dokumentu, Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma secinājumus par visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (dok. 14373/10).

---

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Tas, ka šajā regulā un jo īpaši tās 17., 18. un 19. apsvērumā paredz izmantot Regulā (ES) Nr. 182/2011 minētās procedūras, nav precedents tam, ka ar turpmākām regulām varētu atļaut Savienībai pilnvarot dalībvalstis saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus Savienības ekskluzīvās kompetences jomās. Turklāt konsultēšanās procedūras izmantošana šajā regulā pretstatā pārbaudes procedūrai nav uzskatāma par precedentu tam, ka ar turpmākām regulām varētu noteikt kopējās tirdzniecības politikas pamatu.

---