# Uradni list C 377E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.377.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 377E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 557. december 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.377.slv

Uradni list

Evropske unije

C 377E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 557. december 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 10.–12. maj 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 227 E, 2.8.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 10. maj 2011 |
| 2012/C 377E/01 | Začasni ukrepi za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerihResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 s priporočili Komisiji o predlaganih začasnih ukrepih za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerih (2009/2169(INI)) | 1 |
| PRILOGA | 3 |
| | Sreda, 11. maj 2011 |
| 2012/C 377E/02 | Korporativno upravljanje finančnih institucijResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij (2010/2303(INI)) | 7 |
| 2012/C 377E/03 | Sporazum o prosti trgovini z IndijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo | 13 |
| 2012/C 377E/04 | Trgovinski odnosi med EU in JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko | 19 |
| 2012/C 377E/05 | Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (2010/2106(INI)) | 23 |
| 2012/C 377E/06 | Letno poročilo Sveta Parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženem Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavka 43 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2010/2124(INI)) | 35 |
| 2012/C 377E/07 | Razvoj skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2010/2299(INI)) | 51 |
| 2012/C 377E/08 | EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah (2010/2298(INI)) | 66 |
| | Četrtek, 12. maj 2011 |
| 2012/C 377E/09 | Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (2010/2307(INI)) | 77 |
| 2012/C 377E/10 | Zgodnje učenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (2010/2159(INI)) | 89 |
| 2012/C 377E/11 | Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in MavretanijoResolucija Evropskega parlamenta o sporazumu z dne 12. maja 2011 o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo | 95 |
| 2012/C 377E/12 | Javna naročilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o enakem dostopu do trgov javnega sektorja v EU in tretjih državah ter o reviziji pravnega okvira javnih naročil, vključno s koncesijami | 99 |
| 2012/C 377E/13 | Kriza v evropskem ribiškem sektorju zaradi porasta cen nafteResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o krizi v evropskem ribiškem sektorju zaradi zvišanja cen nafte | 101 |
| 2012/C 377E/14 | Revizija Akta za mala podjetjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pregledu Akta za mala podjetja | 102 |
| 2012/C 377E/15 | Unija inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po kriziResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (2010/2245(INI)) | 108 |
| 2012/C 377E/16 | Konvencija Mednarodne organizacije dela, dopolnjena s priporočilom o delavcih v gospodinjstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o predlagani konvenciji Mednarodne organizacije dela, dopolnjeni s priporočilom o delavcih v gospodinjstvu | 128 |
| 2012/C 377E/17 | Odpornost na antibiotikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike | 131 |
| 2012/C 377E/18 | Kulturne razsežnosti zunanjega delovanja EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (2010/2161(INI)) | 135 |
| 2012/C 377E/19 | Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrijResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (2010/2156(INI)) | 142 |
| 2012/C 377E/20 | Sarajevo kot evropska prestolnica kulture v letu 2014Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Sarajevu kot evropski prestolnici kulture za leto 2014 | 155 |
| 2012/C 377E/21 | Šrilanka: spremljanje poročila Združenih narodovResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o razmerah v Šrilanki | 156 |
| 2012/C 377E/22 | AzerbajdžanResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Azerbajdžanu | 159 |
| 2012/C 377E/23 | BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Belorusiji | 162 |
| 2012/C 377E/24 | Evropska čistilna akcija in pobuda Let's do it World 2012Izjava Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o evropski čistilni akciji in pobudi Let's do it World 2012 | 164 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 10.–12. maj 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 227 E, 2.8.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 10. maj 2011

2012/C 377E/01

Začasni ukrepi za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerihResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 s priporočili Komisiji o predlaganih začasnih ukrepih za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerih (2009/2169(INI))

1

PRILOGA

3

Sreda, 11. maj 2011

2012/C 377E/02

Korporativno upravljanje finančnih institucijResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij (2010/2303(INI))

7

2012/C 377E/03

Sporazum o prosti trgovini z IndijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo

13

2012/C 377E/04

Trgovinski odnosi med EU in JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko

19

2012/C 377E/05

Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (2010/2106(INI))

23

2012/C 377E/06

Letno poročilo Sveta Parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženem Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavka 43 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2010/2124(INI))

35

2012/C 377E/07

Razvoj skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2010/2299(INI))

51

2012/C 377E/08

EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah (2010/2298(INI))

66

Četrtek, 12. maj 2011

2012/C 377E/09

Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (2010/2307(INI))

77

2012/C 377E/10

Zgodnje učenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (2010/2159(INI))

89

2012/C 377E/11

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in MavretanijoResolucija Evropskega parlamenta o sporazumu z dne 12. maja 2011 o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo

95

2012/C 377E/12

Javna naročilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o enakem dostopu do trgov javnega sektorja v EU in tretjih državah ter o reviziji pravnega okvira javnih naročil, vključno s koncesijami

99

2012/C 377E/13

Kriza v evropskem ribiškem sektorju zaradi porasta cen nafteResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o krizi v evropskem ribiškem sektorju zaradi zvišanja cen nafte

101

2012/C 377E/14

Revizija Akta za mala podjetjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pregledu Akta za mala podjetja

102

2012/C 377E/15

Unija inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po kriziResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (2010/2245(INI))

108

2012/C 377E/16

Konvencija Mednarodne organizacije dela, dopolnjena s priporočilom o delavcih v gospodinjstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o predlagani konvenciji Mednarodne organizacije dela, dopolnjeni s priporočilom o delavcih v gospodinjstvu

128

2012/C 377E/17

Odpornost na antibiotikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike

131

2012/C 377E/18

Kulturne razsežnosti zunanjega delovanja EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (2010/2161(INI))

135

2012/C 377E/19

Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrijResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (2010/2156(INI))

142

2012/C 377E/20

Sarajevo kot evropska prestolnica kulture v letu 2014Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Sarajevu kot evropski prestolnici kulture za leto 2014

155

2012/C 377E/21

Šrilanka: spremljanje poročila Združenih narodovResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o razmerah v Šrilanki

156

2012/C 377E/22

AzerbajdžanResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Azerbajdžanu

159

2012/C 377E/23

BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Belorusiji

162

2012/C 377E/24

Evropska čistilna akcija in pobuda Let's do it World 2012Izjava Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o evropski čistilni akciji in pobudi Let's do it World 2012

164

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 10. maj 2011 |
| 2012/C 377E/25 | Zaščita poslanske imunitete Luigija de MagistrisaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Luigija de Magistrisa (2010/2122(IMM)) | 166 |
| 2012/C 377E/26 | Zaščita poslanske imunitete Bruna GollnischaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa (2010/2097(IMM)) | 167 |
| 2012/C 377E/27 | Odvzem poslanske imunitete Brunu GollnischuSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Brunu Gollnischu (2010/2284(IMM)) | 169 |
| | Sreda, 11. maj 2011 |
| 2012/C 377E/28 | Sprememba pravil po ustanovitvi skupnega registra o preglednostiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta zaradi vzpostavitve skupnega registra za preglednost Evropskega parlamenta in Komisije (2010/2292(REG)) | 171 |
| 2012/C 377E/29 | Medinstitucionalni sporazum o skupnem registru o preglednostiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo o skupnem registru za preglednost (2010/2291(ACI)) | 176 |
| PRILOGA | 177 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 10. maj 2011

2012/C 377E/25

Zaščita poslanske imunitete Luigija de MagistrisaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Luigija de Magistrisa (2010/2122(IMM))

166

2012/C 377E/26

Zaščita poslanske imunitete Bruna GollnischaSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa (2010/2097(IMM))

167

2012/C 377E/27

Odvzem poslanske imunitete Brunu GollnischuSklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Brunu Gollnischu (2010/2284(IMM))

169

Sreda, 11. maj 2011

2012/C 377E/28

Sprememba pravil po ustanovitvi skupnega registra o preglednostiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta zaradi vzpostavitve skupnega registra za preglednost Evropskega parlamenta in Komisije (2010/2292(REG))

171

2012/C 377E/29

Medinstitucionalni sporazum o skupnem registru o preglednostiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo o skupnem registru za preglednost (2010/2291(ACI))

176

PRILOGA

177

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 10. maj 2011 |
| 2012/C 377E/30 | Sporazum o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka v imenu Evropske unije (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/31 | Sporazum o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi Sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v imenu Evropske unije (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/32 | Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***ISpremembe Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 189 |
| 2012/C 377E/33 | Prehodni dogovori za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0197Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami[Sprememba 1, razen, kjer je drugače označeno] | 203 |
| 2012/C 377E/34 | Zagotavljanje nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2010)0390Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji | 211 |
| | Sreda, 11. maj 2011 |
| 2012/C 377E/35 | Označbe ali znaki za identifikacijo serije, v katero spada živilo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD)) | 216 |
| P7_TC1-COD(2010)0259Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodifikacija) | 216 |
| 2012/C 377E/36 | Približevanje zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2010)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 217 |
| PRILOGA I | 221 |
| PRILOGA II | 226 |
| PRILOGA III | 227 |
| 2012/C 377E/37 | Dovoljena raven hrupa in izpušni sistem motornih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD)) | 228 |
| P7_TC1-COD(2010)0261Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 229 |
| Seznam prilog | 232 |
| 2012/C 377E/38 | Ozkokolotečni kmetijski in gozdarski traktorji na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2010)0302Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 233 |
| 2012/C 377E/39 | Upravljala kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD)) | 237 |
| P7_TC1-COD(2010)0348Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 237 |
| 2012/C 377E/40 | Zavorne naprave kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD)) | 239 |
| P7_TC1-COD(2010)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 240 |
| 2012/C 377E/41 | Vozniški prostor ter vrata in okna kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD)) | 242 |
| P7_TC1-COD(2010)0358Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 243 |
| 2012/C 377E/42 | Zadaj nameščene varnostne konstrukcije pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD)) | 245 |
| P7_TC1-COD(2010)0264Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  ) | 246 |
| SEZNAM PRILOG | 250 |
| 2012/C 377E/43 | Trošarina, ki velja za predelani tobak *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS)) | 250 |
| 2012/C 377E/44 | Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev namenjenih obtoku *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE)) | 251 |
| 2012/C 377E/45 | Tekstilna imena in s tem povezano označevanje tekstilnih izdelkov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS, Direktive 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD)) | 252 |
| P7_TC2-COD(2009)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS in direktiv 96/73/ES in 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 252 |
| PRILOGA | 253 |
| 2012/C 377E/46 | Izjemni trgovinski ukrepi za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. maja 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) | 253 |
| 2012/C 377E/47 | Politika radiofrekvenčnega spektra ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD)) | 258 |
| P7_TC1-COD(2010)0252Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (
  1
  ) | 259 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. maj 2011

2012/C 377E/30

Sporazum o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka v imenu Evropske unije (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

188

2012/C 377E/31

Sporazum o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi Sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v imenu Evropske unije (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

188

2012/C 377E/32

Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***ISpremembe Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

189

2012/C 377E/33

Prehodni dogovori za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0197Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami[Sprememba 1, razen, kjer je drugače označeno]

203

2012/C 377E/34

Zagotavljanje nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

211

P7_TC1-COD(2010)0390Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

211

Sreda, 11. maj 2011

2012/C 377E/35

Označbe ali znaki za identifikacijo serije, v katero spada živilo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

216

P7_TC1-COD(2010)0259Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodifikacija)

216

2012/C 377E/36

Približevanje zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

217

P7_TC1-COD(2010)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

217

PRILOGA I

221

PRILOGA II

226

PRILOGA III

227

2012/C 377E/37

Dovoljena raven hrupa in izpušni sistem motornih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

228

P7_TC1-COD(2010)0261Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

229

Seznam prilog

232

2012/C 377E/38

Ozkokolotečni kmetijski in gozdarski traktorji na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

232

P7_TC1-COD(2010)0302Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

233

2012/C 377E/39

Upravljala kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

237

P7_TC1-COD(2010)0348Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

237

2012/C 377E/40

Zavorne naprave kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

239

P7_TC1-COD(2010)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

240

2012/C 377E/41

Vozniški prostor ter vrata in okna kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

242

P7_TC1-COD(2010)0358Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

243

2012/C 377E/42

Zadaj nameščene varnostne konstrukcije pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

245

P7_TC1-COD(2010)0264Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo) (
  1
  )

1

246

SEZNAM PRILOG

250

2012/C 377E/43

Trošarina, ki velja za predelani tobak *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

250

2012/C 377E/44

Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev namenjenih obtoku *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

251

2012/C 377E/45

Tekstilna imena in s tem povezano označevanje tekstilnih izdelkov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS, Direktive 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

252

P7_TC2-COD(2009)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS in direktiv 96/73/ES in 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta

252

PRILOGA

253

2012/C 377E/46

Izjemni trgovinski ukrepi za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. maja 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD))

253

2012/C 377E/47

Politika radiofrekvenčnega spektra ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

258

P7_TC1-COD(2010)0252Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (
  1
  )

1

259

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 10.–12. maj 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 227 E, 2.8.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 10. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/1

---

Torek, 10. maj 2011Začasni ukrepi za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerih

P7_TA(2011)0193

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 s priporočili Komisiji o predlaganih začasnih ukrepih za zamrznitev in razkritje dolžnikovega premoženja v čezmejnih primerih (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o zeleni knjigi o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o zeleni knjigi o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (3),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014: odprta in varna Evropa, ki služi svojim državljanom in jih varuje (4), ki ga je Evropski svet sprejel 10. decembra 2009 (5), zlasti točke 3.4.2 programa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014: odprta in varna Evropa, ki služi svojim državljanom in jih varuje (4), ki ga je Evropski svet sprejel 10. decembra 2009 (5), zlasti točke 3.4.2 programa,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0147/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0147/2011),

| A. | ker je notranji trg najpomembnejše orodje Unije za spodbujanje rasti po finančni krizi; ker je bistvenega pomena, da se milijonom podjetij in državljanov, ki uporabljajo notranji trg ter koristijo pravico do bivanja, dela in potovanja po vsej Evropski uniji, omogočijo učinkovita pravna sredstva, kadar imajo zahtevek zoper druge državljane ali podjetja, |
| --- | --- |

A.

ker je notranji trg najpomembnejše orodje Unije za spodbujanje rasti po finančni krizi; ker je bistvenega pomena, da se milijonom podjetij in državljanov, ki uporabljajo notranji trg ter koristijo pravico do bivanja, dela in potovanja po vsej Evropski uniji, omogočijo učinkovita pravna sredstva, kadar imajo zahtevek zoper druge državljane ali podjetja,

| B. | ker sta za državljane in podjetja postala notranji trg in območje svobode, varnosti in pravice resničnost samo na tistih področjih, kjer se pravo Unije, zlasti na civilnopravnem področju, učinkovito izvaja od prenosa in ozaveščanja do uporabe in izvrševanja, |
| --- | --- |

B.

ker sta za državljane in podjetja postala notranji trg in območje svobode, varnosti in pravice resničnost samo na tistih področjih, kjer se pravo Unije, zlasti na civilnopravnem področju, učinkovito izvaja od prenosa in ozaveščanja do uporabe in izvrševanja,

| C. | ker je trenutna raven uspešnih čezmejnih izterjav dolgovanega premoženja tako fizičnih kot pravnih oseb izredno nizka; ker tako stanje odvrača od čezmejnega trgovanja, sporoča neposlušnim dolžnikom, da ne bodo kaznovani, in zavira gospodarsko učinkovitost Unije, |
| --- | --- |

C.

ker je trenutna raven uspešnih čezmejnih izterjav dolgovanega premoženja tako fizičnih kot pravnih oseb izredno nizka; ker tako stanje odvrača od čezmejnega trgovanja, sporoča neposlušnim dolžnikom, da ne bodo kaznovani, in zavira gospodarsko učinkovitost Unije,

| D. | ker so v primerih, ko ima dolžnik premoženje v več državah članicah, stroški čezmejne izterjave dolgov za upnike trenutno previsoki, da bi lahko zahtevali izterjavo; ker je čas, da se ta postopek izterjave poenostavi in pospeši, |
| --- | --- |

D.

ker so v primerih, ko ima dolžnik premoženje v več državah članicah, stroški čezmejne izterjave dolgov za upnike trenutno previsoki, da bi lahko zahtevali izterjavo; ker je čas, da se ta postopek izterjave poenostavi in pospeši,

| E. | ker izjemno visoki stroški negativno vplivajo na širjenje čezmejnih posojil in celo čezmejnih poslovnih transakcij, kar resno ovira polno delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

E.

ker izjemno visoki stroški negativno vplivajo na širjenje čezmejnih posojil in celo čezmejnih poslovnih transakcij, kar resno ovira polno delovanje notranjega trga,

| F. | ker mora biti čezmejno izvrševanje prednostna naloga na notranjem trgu, sodišča pa morajo biti sposobna hitro ukrepati za zamrznitev premoženja dolžnika ali domnevnega dolžnika; če takšne možnosti ni, lahko prevaranti in drugi, ki se namerno želijo izogniti obveznostim, premoženje prenesejo pod drugo jurisdikcijo, državljane in mala podjetja, ki so že pridobili sodno odločbo, pa prisilijo, da povrnitev premoženja zahtevajo na sodišču druge države članice, |
| --- | --- |

F.

ker mora biti čezmejno izvrševanje prednostna naloga na notranjem trgu, sodišča pa morajo biti sposobna hitro ukrepati za zamrznitev premoženja dolžnika ali domnevnega dolžnika; če takšne možnosti ni, lahko prevaranti in drugi, ki se namerno želijo izogniti obveznostim, premoženje prenesejo pod drugo jurisdikcijo, državljane in mala podjetja, ki so že pridobili sodno odločbo, pa prisilijo, da povrnitev premoženja zahtevajo na sodišču druge države članice,

| G. | ker je glede na praktične težave, ki jih imajo v čezmejnih primerih upniki pri dostopanju do podatkov o dolžnikih v javnih ali zasebnih virih, potreben nalog za razkritje podatkov, |
| --- | --- |

G.

ker je glede na praktične težave, ki jih imajo v čezmejnih primerih upniki pri dostopanju do podatkov o dolžnikih v javnih ali zasebnih virih, potreben nalog za razkritje podatkov,

| H. | ker naj bi zakonodajni ukrep, zahtevan v tej resoluciji, temeljil na podrobni oceni učinka, kot je zahteval Parlament, |
| --- | --- |

H.

ker naj bi zakonodajni ukrep, zahtevan v tej resoluciji, temeljil na podrobni oceni učinka, kot je zahteval Parlament,

| I. | ker naj bi bili podrobni podatki o postopkih za izvrševanje zahtevkov v vsaki državi članici dostopni prek portala evropskega e-pravosodja, ker bi bilo treba okrepiti sodelovanje med izvršilnimi organi držav članic, da bi pospešili izterjavo dolgov; |
| --- | --- |

I.

ker naj bi bili podrobni podatki o postopkih za izvrševanje zahtevkov v vsaki državi članici dostopni prek portala evropskega e-pravosodja, ker bi bilo treba okrepiti sodelovanje med izvršilnimi organi držav članic, da bi pospešili izterjavo dolgov;

| J. | ker bi morala predlagana orodja dopolnjevati veljavno pravo in pobude Unije, predvsem Direktivo 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (6), Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (7), Uredbo (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (8), Uredbo (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (9) in portal evropskega e-pravosodja, |
| --- | --- |

J.

ker bi morala predlagana orodja dopolnjevati veljavno pravo in pobude Unije, predvsem Direktivo 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (6), Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (7), Uredbo (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (8), Uredbo (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (9) in portal evropskega e-pravosodja,

| K. | ker bi morali biti instrumenti enostavni in omogočati izvajanje brez zamud in nepotrebnih stroškov; ker morajo biti na voljo, kjer je to mogoče, ex parte in imeti učinek presenečenja; ker bi bilo treba ustrezno zaščititi pravice dolžnikov in domnevnih dolžnikov, da se prepreči vsakršno zlorabo zahtevanih ukrepov, |
| --- | --- |

K.

ker bi morali biti instrumenti enostavni in omogočati izvajanje brez zamud in nepotrebnih stroškov; ker morajo biti na voljo, kjer je to mogoče, ex parte in imeti učinek presenečenja; ker bi bilo treba ustrezno zaščititi pravice dolžnikov in domnevnih dolžnikov, da se prepreči vsakršno zlorabo zahtevanih ukrepov,

| 1. | zahteva, naj Komisija na podlagi člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlamentu hitro predloži zakonodajne predloge ukrepov za zamrznitev in razkritje sredstev dolžnikov in domnevnih dolžnikov v čezmejnih primerih, v skladu s priloženimi podrobnimi priporočili; |
| --- | --- |

1.

zahteva, naj Komisija na podlagi člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlamentu hitro predloži zakonodajne predloge ukrepov za zamrznitev in razkritje sredstev dolžnikov in domnevnih dolžnikov v čezmejnih primerih, v skladu s priloženimi podrobnimi priporočili;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

| 3. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic za proračun Unije; |
| --- | --- |

3.

meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic za proračun Unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 655.

(2)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 7.

(3)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(4)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(5)  Sklepi Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2009 (dok. EUCO 6/09).

(6)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(7)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(8)  UL L 399, 30.12.2006, str. 1.

(9)  UL L 199, 31.7.2007, str. 1.

---

Torek, 10. maj 2011PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA K VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo 1 (o obliki in naravi predvidenih instrumentov)

Evropski parlament zahteva naslednja instrumenta: evropski nalog za ohranitev premoženja in evropski nalog za razkritje premoženja. Ukrep Unije naj bo v obliki uredbe. Oba instrumenta naj bosta samostojni sredstvi, poleg tistih, ki so že na voljo v nacionalni zakonodaji. Uporabljata naj se le v čezmejnih primerih.

Priporočilo 2 (o pristojnosti za izdajo takega naloga)

Evropski parlament meni, da bi morala zahtevana instrumenta vsebovati enotna pravila o pristojnosti, ki bodo opredeljevala, katera nacionalna sodišča so pristojna za njihovo izdajo. Ta enotna pravila bi morala upoštevajo dejstvo, da je na splošno najboljše, če naloge obravnava sodišče s stvarno pristojnostjo po Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 (1). Upoštevati bi morala tudi, na kateri stopnji je glavni postopek, v katerem je zahtevana izdaja naloga.

Priporočilo 3 (o pristojnosti za obravnavo ugovorov zoper izdajo nalogov)

Evropski parlament meni, da bi morala biti obravnava ugovorov, kadar so ti podani zoper veljavnost naloga po vsej EU, v izključni pristojnosti sodišča, ki je začelo postopek za izdajo evropskega naloga za ohranitev premoženja ali evropskega naloga za razkritje premoženja. Če je ugovor podan zoper učinek naloga v posamezni državi članici, ki ni država, v kateri se nahaja sodišče, ki je začelo postopek za izdajo naloga, bi se lahko takšno pravilo spremenilo s podelitvijo pristojnosti tudi sodiščem tiste države članice, v kateri se premoženje nahaja, da bi tako zaščitili dolžnike, domnevne dolžnike in tretje stranke. V zahtevanih instrumentih bi bilo treba izčrpno navesti podlago za ugovor zoper naloga.

Priporočilo 4 (o standardnem obrazcu za zahtevo za izdajo nalogov in o poročanju)

Evropski parlament meni, da bi moralo biti možno zaprositi za izdajo obeh nalogov z uporabo standardnega večjezičnega obrazca, tudi prek portala evropskega e-pravosodja. Obrazec naj bo čim bolj enostaven. Standardizirati bi bilo treba tudi sporočila o izvršbi nalogov (v primeru evropskega naloga za ohranitev premoženja: na primer odgovor banke izvršilnemu organu o uspešnosti zaplembe, obveščanju dolžnika itd.).

Priporočilo 5 (o poročanju)

Komisija bi morala biti dolžna poročati o izvajanju zahtevanih instrumentov, zlasti o njihovem uresničevanju.

Priporočilo 6 (o stopnji, na kateri je možno v glavnem postopku zahtevati izdajo naloga)

Evropski parlament meni, da je bistveno, da se lahko evropski nalog za ohranitev premoženja pridobi ex parte, ne da bi bilo treba stranko, na premoženje katere se nanaša, o tem na začetku obvestiti. Nalog bi moral biti na voljo pred, med in po glavni obravnavi.

Priporočilo 7 (o začetku postopka s strani upnika)

Evropski parlament meni, da bi moralo nacionalno sodišče o izdaji evropskega naloga za ohranitev premoženja odločiti po lastnem preudarku. Poleg tega, bi moral dokazno breme nositi tožnik, ki mora predstaviti zadostne dokaze (fumus boni juris) in dokazati nujnost (periculum in mora). Nacionalna sodišča bi morala ta merila presojati na podlagi obstoječe sodne prakse Sodišča.

Priporočilo 8 (o minimalnem obsegu podatkov, potrebnih za izdajo evropskega naloga za ohranitev premoženja)

Evropski parlament meni, da bi morali zadostovati natančni podatki o dolžniku ali domnevnemu dolžniku upniku in da dejanske številke bančnih računov niso potrebne. Ti podatki bi morali zadostovati, da bi se izognili zmedi v primeru homonimov.

Priporočilo 9 (o izvršljivosti takega naloga)

Če je nalog pridobljen pred sodno odločbo, s katero je ugotovljen dolg, kar je najbolj pogosto, bi moral biti izvršljiv po vsej EU ob upoštevanju minimalnih nujnih vmesnih ukrepov. Če pa je nalog pridobljen po sodni odločbi, s katero je ugotovljen dolg, potem bi moral biti izvršljiv po vsej EU brez vsakršnih vmesnih ukrepov.

Priporočilo 10 (o učinku takega naloga)

Evropski parlament meni, da mora biti učinek evropskega naloga za ohranitev premoženja omejen na zaplembo bančnih računov in začasno zamrznitev bančnih depozitov ter da ne bi smel upniku podeliti nobene oblike lastništva premoženja. Še naprej bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali naj nalog zajema tudi druge vrste premoženja, kot so nepremičnine ali bodoče premoženje (zahtevek, ki bo postal plačljiv ali dediščina).

Evropski nalog za ohranitev premoženja bi moral imeti pravni učinek zgolj na toliko računov, kot je potrebno, omejen pa bi moral biti na znesek dolga, vključno z vsemi pravnimi stroški in obrestmi. Sodišče, ki začne postopek, bi moralo imeti možnost, da nalog pravočasno omeji na osnovi posamičnega primera in ob upoštevanju dejstev vsakega primera posebej.

Priporočilo 11 (o obdelavi evropskih nalogov za ohranitev premoženja)

Evropski parlament je najbolj naklonjen elektronskemu sistemu prenosa podatkov, ki bi povezoval sodišče, ki izda nalog, z banko, pri kateri so računi, dostopen pa bi bil preko portala evropskega e-pravosodja, vendar je pripravljen sprejeti tudi druge možnosti.

Evropski parlament meni, da bi moral evropski nalog za ohranitev premoženja banke zavezovati, da ga nemudoma uveljavijo (tj. v natančno opredeljenih časovnih rokih) ter obvestijo izvršilne organe o uspehu ali neuspehu vsake zaplembe. Taka obdelava naj bo skladna z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

Evropski parlament Komisijo spodbuja, naj zahtevane instrumente načrtuje tako, da bodo stroški njihove uporabe čim nižji. Glede na znatne razlike med stroški bančnih zaplemb med državam članicami, bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali naj bo namen zahtevanih instrumentov uskladitev teh stroškov oziroma naj bo odločitev o njihovi ravni prepuščena državam članicam. V vsakem primeru taki stroški ne bi smeli presegati zneska, določenega z uredbo, morali pa bi biti pregledni, nediskriminatorni, odražati dejanske nastale stroške, upoštevati vzpostavitev enotnega območja plačila v evrih in dejstvo, da bi morali biti taki postopki čim bolj standardizirani.

Evropski parlament poziva, da se podrobno preuči, kdo naj nosi stroške obdelave evropskega naloga za ohranitev premoženja, tudi s proučitvijo najboljših praks na nacionalni in regionalni ravni.

Priporočilo 12 (o postopkovnih ukrepih za zaščito dolžnikov in domnevnih dolžnikov)

Evropski parlament meni, da bi lahko zahtevani instrument vključeval obsežen nabor ukrepov za varovanje dolžnikov in domnevnih dolžnikov:

| A. | Kadar se za izdajo evropskega naloga za ohranitve premoženja zaprosi pred sodno odločbo, s katero se ugotovi obstoj dolga, bi morala biti izdaja odvisna od varščine in drugih jamstev, ki jih sodišče, na katerem se je postopek začel, po lastni presoji zahteva od tožnika, da se toženi stranki ali kakršni koli tretji stranki nadomesti vso nastalo škodo. Tožena stranka bi morala imeti možnost, da se evropski nalog za ohranitev premoženja po predložitvi varščine razveljavi. Države članice bi morale zagotoviti, da te določbe ne preprečujejo dostopa tistim z omejenimi finančnimi sredstvi. |
| --- | --- |

A.

Kadar se za izdajo evropskega naloga za ohranitve premoženja zaprosi pred sodno odločbo, s katero se ugotovi obstoj dolga, bi morala biti izdaja odvisna od varščine in drugih jamstev, ki jih sodišče, na katerem se je postopek začel, po lastni presoji zahteva od tožnika, da se toženi stranki ali kakršni koli tretji stranki nadomesti vso nastalo škodo. Tožena stranka bi morala imeti možnost, da se evropski nalog za ohranitev premoženja po predložitvi varščine razveljavi. Države članice bi morale zagotoviti, da te določbe ne preprečujejo dostopa tistim z omejenimi finančnimi sredstvi.

| B. | Če je evropski nalog za ohranitev premoženja izdan brez obvestila (ex parte), potem bi bilo treba toženo stranko uradno obvestiti in ji nemudoma po izvršbi zagotoviti vse podatke, potrebne za pripravo ugovora zoper nalog. |
| --- | --- |

B.

Če je evropski nalog za ohranitev premoženja izdan brez obvestila (ex parte), potem bi bilo treba toženo stranko uradno obvestiti in ji nemudoma po izvršbi zagotoviti vse podatke, potrebne za pripravo ugovora zoper nalog.

| C. | Tožena stranka bi morala biti upravičena, da predloži naknadni (ex post) ugovor zoper evropski nalog za ohranitev premoženja. Podlaga za tak ugovor bi se morala uskladiti v zahtevanem instrumentu. Prav tako bi se v instrumentu morala uskladiti pristojnost za obravnavo takega ugovora. |
| --- | --- |

C.

Tožena stranka bi morala biti upravičena, da predloži naknadni (ex post) ugovor zoper evropski nalog za ohranitev premoženja. Podlaga za tak ugovor bi se morala uskladiti v zahtevanem instrumentu. Prav tako bi se v instrumentu morala uskladiti pristojnost za obravnavo takega ugovora.

| D. | Za evropski nalog za ohranitev premoženja bi bilo treba določiti jasen časovni okvir. Zlasti če se glavni postopek še ni začel, bi moralo časovno omejitev za to določiti sodišče, ki izda nalog. |
| --- | --- |

D.

Za evropski nalog za ohranitev premoženja bi bilo treba določiti jasen časovni okvir. Zlasti če se glavni postopek še ni začel, bi moralo časovno omejitev za to določiti sodišče, ki izda nalog.

| E. | Instrument bi moral tudi ustrezno upoštevati raznolikost nacionalnih praks glede ekonomskih težav dolžnikov, vključno z obstoječimi omejitvami, pod katerimi ni mogoče zapleniti premoženja na bančnem računu fizične osebe. Ta vprašanja bi bilo zato treba obravnavati po pravu države članice, v kateri ima dolžnik ali domnevni dolžnik stalno prebivališče. Da bi povečale pravno varnost za upnike, bi morale države članice Komisiji posredovati podatke o obstoju takih izjem, ki bi se objavili. |
| --- | --- |

E.

Instrument bi moral tudi ustrezno upoštevati raznolikost nacionalnih praks glede ekonomskih težav dolžnikov, vključno z obstoječimi omejitvami, pod katerimi ni mogoče zapleniti premoženja na bančnem računu fizične osebe. Ta vprašanja bi bilo zato treba obravnavati po pravu države članice, v kateri ima dolžnik ali domnevni dolžnik stalno prebivališče. Da bi povečale pravno varnost za upnike, bi morale države članice Komisiji posredovati podatke o obstoju takih izjem, ki bi se objavili.

| F. | V evropskem nalogu za ohranitev premoženja bi moralo biti določeno, da ga upnik izvršuje na lastno odgovornost in da je lahko odgovoren za nadomestilo vse škode, ki bi zaradi izvršilnih ukrepov nastala dolžniku. |
| --- | --- |

F.

V evropskem nalogu za ohranitev premoženja bi moralo biti določeno, da ga upnik izvršuje na lastno odgovornost in da je lahko odgovoren za nadomestilo vse škode, ki bi zaradi izvršilnih ukrepov nastala dolžniku.

Priporočilo 13 (o izvršljivosti takega naloga)

Evropski parlament meni, da bi moralo biti možno nalog zahtevati vsaj po sodni odločbi, s katero je ugotovljen dolg. Komisija bi morala proučiti, ali naj bo nalog na voljo v zgodnejši fazi postopka, na primer ko sodišče s stvarno pristojnostjo presoja dejansko tveganje, da sodba odločba ne bo izpolnjena, in katere ustrezne zaščitne ukrepe naj vzpostavi.

Evropski parlament prav tako meni, da bi morala vsaka država članica odločiti, kateri organ ali organi so pristojni, da začnejo s postopkom za evropski nalog za razkritje premoženja. Ti delegirani organi bi lahko ob upoštevanju okoliščin posameznega primera izdali evropski nalog za razkritje podatkov za posamezni primer.

Priporočilo 14 (o področju uporabe takega naloga)

Evropski parlament meni, da bi morali dolžniki praviloma razkriti vse premoženje, ki se nahaja na območju svobode, varnosti in pravice, da bi upnikom omogočili kar najširšo izbiro ukrepov.

Priporočilo 15 (o izvršljivosti takega naloga)

Evropski parlament meni, da bi moralo biti za spremembo ali razveljavitev naloga pristojno samo sodišče ali organ, ki je začel postopek za izdajo evropskega naloga za razkritje premoženja. Takšen nalog bi moral biti izvršljiv po vsej EU, ne da bi bili za to potrebni kakršni koli vmesni ukrepi.

Priporočilo 16 (o postopkovnih ukrepih za zaščito dolžnikov in domnevnih dolžnikov)

Evropski parlament meni, da bi moral zahtevani instrument vključevati obsežen nabor ukrepov za varovanje dolžnikov:

| A. | Instrument bi moral vzpostaviti ustrezno ravnovesje med pravico do varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES in kot je zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in učinkovitim izvrševanjem sodnih odločb. Zlasti bi bilo treba vzpostaviti ukrepe za zaščito podatkov, razkritih zaradi evropskega naloga za razkritje premoženja, in preprečiti njihovo zlorabo. |
| --- | --- |

A.

Instrument bi moral vzpostaviti ustrezno ravnovesje med pravico do varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavlja Direktiva 95/46/ES in kot je zapisana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in učinkovitim izvrševanjem sodnih odločb. Zlasti bi bilo treba vzpostaviti ukrepe za zaščito podatkov, razkritih zaradi evropskega naloga za razkritje premoženja, in preprečiti njihovo zlorabo.

| B. | V evropskem nalogu za razkritje premoženja bi moralo biti določeno, da ga upnik izvršuje na lastno odgovornost in da je lahko odgovoren za nadomestilo vse škode, ki bi dolžniku nastala zaradi razkritja. |
| --- | --- |

B.

V evropskem nalogu za razkritje premoženja bi moralo biti določeno, da ga upnik izvršuje na lastno odgovornost in da je lahko odgovoren za nadomestilo vse škode, ki bi dolžniku nastala zaradi razkritja.

| C. | Če je dolg v celoti odplačan, se mora evropski nalog za razkritje premoženja takoj razveljaviti, tudi na enostransko prošnjo dolžnika ob dokazilu o plačilu dolga. |
| --- | --- |

C.

Če je dolg v celoti odplačan, se mora evropski nalog za razkritje premoženja takoj razveljaviti, tudi na enostransko prošnjo dolžnika ob dokazilu o plačilu dolga.

Priporočilo 17 (o sankcijah za nepravilne podatke v izjavi)

Evropski parlament meni, da bi moral zahtevan instrument določiti okvir za sankcioniranje neskladnosti ali napačnih izjav, da bi se doseglo učinkovito in enotno izpolnjevanje naloga na celotnem območju svobode, varnosti in pravice.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

---

Sreda, 11. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/7

---

Sreda, 11. maj 2011Korporativno upravljanje finančnih institucij

P7_TA(2011)0223

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij (2010/2303(INI))

2012/C 377 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za relistinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za relistinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (1),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0074/2011),

Pristop

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije in priložnost za izboljšanje struktur korporativnega upravljanja v EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije in priložnost za izboljšanje struktur korporativnega upravljanja v EU;

| 2. | poudarja, da je pravilno delovanje notranjega trga odvisno od stabilnosti finančnega sistema in z njim povezanega zaupanja državljanov ter potrošnikov v finančne institucije in transakcije; ugotavlja, da so sedanje politike prejemkov privedle do neprimernih struktur; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pravilno delovanje notranjega trga odvisno od stabilnosti finančnega sistema in z njim povezanega zaupanja državljanov ter potrošnikov v finančne institucije in transakcije; ugotavlja, da so sedanje politike prejemkov privedle do neprimernih struktur;

| 3. | se zaveda, da je glede na finančno krizo postalo jasno, da je treba kakovost varstva potrošnikov in zaščitne ukrepe v sektorju finančnih storitev občutno in odločno izboljšati, zlasti kar zadeva spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

3.

se zaveda, da je glede na finančno krizo postalo jasno, da je treba kakovost varstva potrošnikov in zaščitne ukrepe v sektorju finančnih storitev občutno in odločno izboljšati, zlasti kar zadeva spremljanje in nadzor;

| 4. | meni, da bi se moral finančni sektor odzvati na potrebe realnega gospodarstva, prispevati k trajnostni rasti in pokazati največjo možno družbeno odgovornost; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi se moral finančni sektor odzvati na potrebe realnega gospodarstva, prispevati k trajnostni rasti in pokazati največjo možno družbeno odgovornost;

| 5. | opozarja, da so številne finančne institucije po svetu v nedavni finančni krizi doživele polom, to pa je povzročilo velike stroške davkoplačevalcem; se strinja, da mora Komisija preučiti vse možne vzroke za polom v finančnih institucijah, da se prepreči morebitna nova kriza; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so številne finančne institucije po svetu v nedavni finančni krizi doživele polom, to pa je povzročilo velike stroške davkoplačevalcem; se strinja, da mora Komisija preučiti vse možne vzroke za polom v finančnih institucijah, da se prepreči morebitna nova kriza;

| 6. | opozarja na pomanjkanje vrednot in moralnosti pri ravnanju nekaterih akterjev na finančnih trgih in v ustanovah; poudarja, da morajo finančni trgi in institucije kot del svoje družbene odgovornosti upoštevati interese vseh sodelujočih strani, vključno s strankami, delničarji in zaposlenimi; |
| --- | --- |

6.

opozarja na pomanjkanje vrednot in moralnosti pri ravnanju nekaterih akterjev na finančnih trgih in v ustanovah; poudarja, da morajo finančni trgi in institucije kot del svoje družbene odgovornosti upoštevati interese vseh sodelujočih strani, vključno s strankami, delničarji in zaposlenimi;

| 7. | ugotavlja, da ameriški Sarbanes-Oxleyev zakon v finančni krizi ni zaščitil institucij ZDA, obenem pa so se zaradi njega povečali stroški upoštevanja predpisov za vsa podjetja, ki kotirajo na borzi, zlasti MSP, zmanjšala se je konkurenčnost in oteženo je ustanavljanje novih družb, ki bi lahko kotirale na borzi; poudarja, da je glede na sedanje gospodarske okoliščine in potrebe po rasti v Evropski uniji nujno preprečiti učinek, kakršnega je imel Sarbanes-Oxleyev zakon; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da ameriški Sarbanes-Oxleyev zakon v finančni krizi ni zaščitil institucij ZDA, obenem pa so se zaradi njega povečali stroški upoštevanja predpisov za vsa podjetja, ki kotirajo na borzi, zlasti MSP, zmanjšala se je konkurenčnost in oteženo je ustanavljanje novih družb, ki bi lahko kotirale na borzi; poudarja, da je glede na sedanje gospodarske okoliščine in potrebe po rasti v Evropski uniji nujno preprečiti učinek, kakršnega je imel Sarbanes-Oxleyev zakon;

| 8. | opozarja, da so strukture korporativnega upravljanja v Evropski uniji različne in da imajo države članice različne pristope k reguliranju teh struktur; priznava, da bi bil univerzalni pristop neustrezen in bi ogrozil konkurenčnost finančnih institucij; ugotavlja, da so nacionalni nadzorni organi s temi pristopi seznanjeni in da so v mnogih primerih najprimernejši za sprejemanje odločitev v skladu z načeli EU; vseeno poudarja, da so za dobro upravljanje po vsem finančnem sektorju v EU potrebni strogi minimalni standardi; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so strukture korporativnega upravljanja v Evropski uniji različne in da imajo države članice različne pristope k reguliranju teh struktur; priznava, da bi bil univerzalni pristop neustrezen in bi ogrozil konkurenčnost finančnih institucij; ugotavlja, da so nacionalni nadzorni organi s temi pristopi seznanjeni in da so v mnogih primerih najprimernejši za sprejemanje odločitev v skladu z načeli EU; vseeno poudarja, da so za dobro upravljanje po vsem finančnem sektorju v EU potrebni strogi minimalni standardi;

| 9. | priznava, da se področje korporativnega upravljanja stalno razvija; meni, da je sorazmeren pristop, ki enakovredno združuje ciljno usmerjeno ureditev na podlagi načel ter prožen kodeks najboljših praks tipa „upoštevaj ali pojasni“, ustrezen; poudarja, da ga je treba dopolniti z rednim zunanjim ocenjevanjem in ustreznim regulativnim nadzorom; |
| --- | --- |

9.

priznava, da se področje korporativnega upravljanja stalno razvija; meni, da je sorazmeren pristop, ki enakovredno združuje ciljno usmerjeno ureditev na podlagi načel ter prožen kodeks najboljših praks tipa „upoštevaj ali pojasni“, ustrezen; poudarja, da ga je treba dopolniti z rednim zunanjim ocenjevanjem in ustreznim regulativnim nadzorom;

| 10. | meni, da bi bil na drugih področjih vendarle primernejši pristop „upoštevaj ali pojasni“, ki bi bil okrepljen z nadzorom in bi se izvajal na podlagi posebnih zakonodajnih zahtev in strožjega preverjanja upoštevanja ali neupoštevanja pravil, ter da je potrebna kvalitativna in kvantitativna ocena, da se takšno preverjanje ne bi sprevrglo v golo formalnost; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bil na drugih področjih vendarle primernejši pristop „upoštevaj ali pojasni“, ki bi bil okrepljen z nadzorom in bi se izvajal na podlagi posebnih zakonodajnih zahtev in strožjega preverjanja upoštevanja ali neupoštevanja pravil, ter da je potrebna kvalitativna in kvantitativna ocena, da se takšno preverjanje ne bi sprevrglo v golo formalnost;

| 11. | poziva Komisijo, naj vsak predlog, za katerega meni, da bi lahko izboljšal korporativno upravljanje, oceni z vidika razmerja med stroški in koristmi, pri čemer morajo finančne institucije ostati močne, stabilne in konkurenčne, da bi tako lahko prispevale k doseganju gospodarske rasti, obenem pa je treba upoštevati tudi učinek neregulacije na finančno stabilnost in na realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj vsak predlog, za katerega meni, da bi lahko izboljšal korporativno upravljanje, oceni z vidika razmerja med stroški in koristmi, pri čemer morajo finančne institucije ostati močne, stabilne in konkurenčne, da bi tako lahko prispevale k doseganju gospodarske rasti, obenem pa je treba upoštevati tudi učinek neregulacije na finančno stabilnost in na realno gospodarstvo;

Tveganje

| 12. | opozarja, da nekatere finančne institucije in nadzorni organi niso znali oceniti narave, stopnje in kompleksnosti tveganja, s katerim so se soočili, kar je prispevalo k finančni krizi; meni, da je učinkovito obvladovanje tveganja ključen dejavnik pri preprečevanju prihodnjih kriz; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da nekatere finančne institucije in nadzorni organi niso znali oceniti narave, stopnje in kompleksnosti tveganja, s katerim so se soočili, kar je prispevalo k finančni krizi; meni, da je učinkovito obvladovanje tveganja ključen dejavnik pri preprečevanju prihodnjih kriz;

| 13. | poziva, naj se v vseh finančnih institucijah uvede učinkovit sistem upravljanja, ki bo zagotavljal ustrezno obvladovanje tveganj, upoštevanje pravil, notranjo revizijo (in v primeru zavarovalcev aktuarske funkcije), strategije, politike ter procese in postopke; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se v vseh finančnih institucijah uvede učinkovit sistem upravljanja, ki bo zagotavljal ustrezno obvladovanje tveganj, upoštevanje pravil, notranjo revizijo (in v primeru zavarovalcev aktuarske funkcije), strategije, politike ter procese in postopke;

| 14. | poudarja, da je tveganje finančnemu sektorju lastno in nujno v interesu zagotavljanja likvidnosti, spodbujanja konkurenčnosti in podpiranja gospodarske rasti in delovnih mest; da bi se izognili prihodnji finančni krizi, je po njegovem mnenju nadvse pomembno, da se na strani odborov poglobljeno razume in oceni tveganje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je tveganje finančnemu sektorju lastno in nujno v interesu zagotavljanja likvidnosti, spodbujanja konkurenčnosti in podpiranja gospodarske rasti in delovnih mest; da bi se izognili prihodnji finančni krizi, je po njegovem mnenju nadvse pomembno, da se na strani odborov poglobljeno razume in oceni tveganje;

| 15. | poziva k oblikovanju obveznih odborov za nadzor tveganja ali podobni ureditvi na ravni upravnih odborov pri vseh gospodarsko pomembnih finančnih institucijah in na ravni upravnih odborov matičnih družb pri vseh gospodarsko pomembnih finančnih skupinah; meni, da bi morali nadzorni organi EU v posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi za upravljavce tveganj in vse pomembne nosilce tveganja oblikovati merila in postopke za preizkus njihove sposobnosti in primernosti, ki jih morajo izvajati finančne institucije, nacionalni organi pa bi morali zagotoviti spoštovanje teh meril; |
| --- | --- |

15.

poziva k oblikovanju obveznih odborov za nadzor tveganja ali podobni ureditvi na ravni upravnih odborov pri vseh gospodarsko pomembnih finančnih institucijah in na ravni upravnih odborov matičnih družb pri vseh gospodarsko pomembnih finančnih skupinah; meni, da bi morali nadzorni organi EU v posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi za upravljavce tveganj in vse pomembne nosilce tveganja oblikovati merila in postopke za preizkus njihove sposobnosti in primernosti, ki jih morajo izvajati finančne institucije, nacionalni organi pa bi morali zagotoviti spoštovanje teh meril;

| 16. | meni, da bi morali biti odbori za nadzor tveganja ali drugi enakovredni organi odgovorni za nadzor in svetovanje upravnemu odboru glede trenutne izpostavljenosti finančne institucije tveganjem in prihodnje strategije za obvladovanje tveganja, vključno s strategijo za upravljanje kapitala in likvidnosti, pri čemer bi upoštevali ocene finančne stabilnosti, ki jih pripravijo nadzorni organi in nacionalne centralne banke; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali biti odbori za nadzor tveganja ali drugi enakovredni organi odgovorni za nadzor in svetovanje upravnemu odboru glede trenutne izpostavljenosti finančne institucije tveganjem in prihodnje strategije za obvladovanje tveganja, vključno s strategijo za upravljanje kapitala in likvidnosti, pri čemer bi upoštevali ocene finančne stabilnosti, ki jih pripravijo nadzorni organi in nacionalne centralne banke;

| 17. | poudarja, da je končna odgovornost za obvladovanje tveganja v rokah upravnega odbora institucije, ki mora biti odgovoren tudi za dokazovanje skladnosti s pravili in oblikovanje sanacijskih načrtov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je končna odgovornost za obvladovanje tveganja v rokah upravnega odbora institucije, ki mora biti odgovoren tudi za dokazovanje skladnosti s pravili in oblikovanje sanacijskih načrtov;

| 18. | poudarja, da je v vsaki instituciji nesorazmerno tveganje neskladno z najpomembnejšo nalogo članov njenega odbora, torej z dolgoročno in trajnostno poslovno strategijo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je v vsaki instituciji nesorazmerno tveganje neskladno z najpomembnejšo nalogo članov njenega odbora, torej z dolgoročno in trajnostno poslovno strategijo;

| 19. | poudarja, da bi morale družbe vzpostaviti notranji postopek, ki bi ga pregledal nadzorni organ in bi ga uporabili za reševanje sporov, do katerih bi lahko prišlo med upravljavci tveganj in operativnimi enotami; poleg tega meni, da bi morali upravni odbori obveščati nadzorne organe o vseh pomembnih tveganjih, s katerimi so seznanjeni; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morale družbe vzpostaviti notranji postopek, ki bi ga pregledal nadzorni organ in bi ga uporabili za reševanje sporov, do katerih bi lahko prišlo med upravljavci tveganj in operativnimi enotami; poleg tega meni, da bi morali upravni odbori obveščati nadzorne organe o vseh pomembnih tveganjih, s katerimi so seznanjeni;

| 20. | podpira vzpostavitev poti za obveščanje odbora za nadzor tveganja ali zunanjih nadzornikov o notranjih sporih ali neprimernih praksah v podjetju, tudi ob upoštevanju, da prakse včasih odstopajo od politik podjetja, uprave pa ne poznajo vedno dejanskih praks; |
| --- | --- |

20.

podpira vzpostavitev poti za obveščanje odbora za nadzor tveganja ali zunanjih nadzornikov o notranjih sporih ali neprimernih praksah v podjetju, tudi ob upoštevanju, da prakse včasih odstopajo od politik podjetja, uprave pa ne poznajo vedno dejanskih praks;

| 21. | poudarja, da je treba sistem komuniciranja med funkcijo, pristojno za obvladovanje tveganja, in upravnim odborom izboljšati z uvedbo postopka, v skladu s katerim se spori ali težave posredujejo v reševanje nadrejeni ravni; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba sistem komuniciranja med funkcijo, pristojno za obvladovanje tveganja, in upravnim odborom izboljšati z uvedbo postopka, v skladu s katerim se spori ali težave posredujejo v reševanje nadrejeni ravni;

| 22. | poudarja, da bi moral imeti upravljavec tveganj možnost neposrednega stika z upravnim odborom družbe in da bi ga morali imenovati in odstaviti vsi člani tega odbora, s čimer bi zagotovili njegovo neodvisnost in objektivnost, |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi moral imeti upravljavec tveganj možnost neposrednega stika z upravnim odborom družbe in da bi ga morali imenovati in odstaviti vsi člani tega odbora, s čimer bi zagotovili njegovo neodvisnost in objektivnost,

| 23. | poleg tega predlaga, naj se v primeru zavrnitve mnenja odbora za nadzor tveganja določi postopek za sestavo zapisnika, ki naj se posreduje revizorjem in nadzornikom; |
| --- | --- |

23.

poleg tega predlaga, naj se v primeru zavrnitve mnenja odbora za nadzor tveganja določi postopek za sestavo zapisnika, ki naj se posreduje revizorjem in nadzornikom;

| 24. | opozarja, da direktiva o preglednosti določa, da morajo institucije razkriti glavna tveganja v svojih poslovnih poročilih, in da četrta direktiva na področju prava družb zahteva, da institucije opišejo svoje sisteme notranjega nadzora v povezavi s tveganji iz finančnih poročil; meni, da bi morale finančne institucije objaviti svoje sanacijske načrte in poročila nadzornih organov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da direktiva o preglednosti določa, da morajo institucije razkriti glavna tveganja v svojih poslovnih poročilih, in da četrta direktiva na področju prava družb zahteva, da institucije opišejo svoje sisteme notranjega nadzora v povezavi s tveganji iz finančnih poročil; meni, da bi morale finančne institucije objaviti svoje sanacijske načrte in poročila nadzornih organov v zvezi s tem;

| 25. | meni, da bi morala biti za finančne institucije obvezna priprava letnega poročila o ustreznosti in učinkovitosti delovanja sistema notranjega nadzora, ki bi zahtevala čim manj birokracije, upravni odbor pa bi moral to poročilo sprejeti; nadalje meni, da bi moral biti obvezen tudi ustrezen sestavni del letnega revizijskega poročila zunanjih revizorjev; poudarja pa, da je v EU vsekakor treba preprečiti učinek, podoben učinku ameriškega Sarbanes-Oxleyevega zakona; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala biti za finančne institucije obvezna priprava letnega poročila o ustreznosti in učinkovitosti delovanja sistema notranjega nadzora, ki bi zahtevala čim manj birokracije, upravni odbor pa bi moral to poročilo sprejeti; nadalje meni, da bi moral biti obvezen tudi ustrezen sestavni del letnega revizijskega poročila zunanjih revizorjev; poudarja pa, da je v EU vsekakor treba preprečiti učinek, podoben učinku ameriškega Sarbanes-Oxleyevega zakona;

| 26. | meni, da je treba v finančnih institucijah več pozornosti nameniti izvajanju ukrepov, ki zvišujejo zavedanje o tveganju, saj je okrepitev zavedanja glede tveganj na vseh ravneh v podjetju – tudi med zaposlenimi – odločilnega pomena za boljše obvladovanje tveganj; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba v finančnih institucijah več pozornosti nameniti izvajanju ukrepov, ki zvišujejo zavedanje o tveganju, saj je okrepitev zavedanja glede tveganj na vseh ravneh v podjetju – tudi med zaposlenimi – odločilnega pomena za boljše obvladovanje tveganj;

| 27. | se strinja, da je treba okrepiti ukrepe na ravni EU, da bi preprečili navzkrižje interesov, s čimer bi ohranili objektivno in neodvisno presojo članov uprave v bančništvu, trgovanju z vrednostnimi papirji in zavarovalništvu; |
| --- | --- |

27.

se strinja, da je treba okrepiti ukrepe na ravni EU, da bi preprečili navzkrižje interesov, s čimer bi ohranili objektivno in neodvisno presojo članov uprave v bančništvu, trgovanju z vrednostnimi papirji in zavarovalništvu;

Upravni odbori

| 28. | poziva nadzorne organe EU, naj v posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi razvijejo merila usposobljenosti za preizkus sposobnosti in primernosti oseb, s katerim ocenijo ustreznost posameznikov za opravljanje nadziranih funkcij, ob upoštevanju vrste, kompleksnosti in velikosti finančne institucije; nadzorni organi morajo postopek ocenjevanja in izdaje dovoljenja izpeljati pravočasno in učinkovito ob ustreznem upoštevanju sodb reguliranih podjetij; pri večjih in sistemsko pomembnih finančnih institucijah bi morali nadzorni organi izvajati poglobljene preglede primernosti, strokovnosti in raznolikosti direktorjev, tako posamično kot kolektivno, ter njihove primernosti za imenovanje, ter, za direktorje, širše sestave organa upravljanja in časa, za katerega se obvežejo, ob upoštevanju njihovih drugih dejavnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva nadzorne organe EU, naj v posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi razvijejo merila usposobljenosti za preizkus sposobnosti in primernosti oseb, s katerim ocenijo ustreznost posameznikov za opravljanje nadziranih funkcij, ob upoštevanju vrste, kompleksnosti in velikosti finančne institucije; nadzorni organi morajo postopek ocenjevanja in izdaje dovoljenja izpeljati pravočasno in učinkovito ob ustreznem upoštevanju sodb reguliranih podjetij; pri večjih in sistemsko pomembnih finančnih institucijah bi morali nadzorni organi izvajati poglobljene preglede primernosti, strokovnosti in raznolikosti direktorjev, tako posamično kot kolektivno, ter njihove primernosti za imenovanje, ter, za direktorje, širše sestave organa upravljanja in časa, za katerega se obvežejo, ob upoštevanju njihovih drugih dejavnosti;

| 29. | poziva Komisijo, naj razvije zakonodajo, ki bo od velikih finančnih institucij zahtevala, da svoje upravne odbore podvržejo rednim zunanjim ocenjevanjem, katerih namen bo zagotoviti visoke standarde prispevka posameznih direktorjev, pa tudi ugotoviti, ali upravni odbor kot celota in njegovi odbori lahko dosežejo strateške cilje institucije in obvladovanje tveganja; zahteva, da velike finančne institucije v svojih letnih poročilih potrdijo, da so začele izvajati tako oceno, navedejo ime zunanjega ocenjevalca, opišejo področje uporabe ocenjevanja in potrdijo, da so delovale v skladu z njegovimi priporočili; poziva evropske nadzorne organe, naj razvijejo smernice o področju uporabe takih ocen v posvetovanju s panogo, delničarji in regulativnimi organi; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj razvije zakonodajo, ki bo od velikih finančnih institucij zahtevala, da svoje upravne odbore podvržejo rednim zunanjim ocenjevanjem, katerih namen bo zagotoviti visoke standarde prispevka posameznih direktorjev, pa tudi ugotoviti, ali upravni odbor kot celota in njegovi odbori lahko dosežejo strateške cilje institucije in obvladovanje tveganja; zahteva, da velike finančne institucije v svojih letnih poročilih potrdijo, da so začele izvajati tako oceno, navedejo ime zunanjega ocenjevalca, opišejo področje uporabe ocenjevanja in potrdijo, da so delovale v skladu z njegovimi priporočili; poziva evropske nadzorne organe, naj razvijejo smernice o področju uporabe takih ocen v posvetovanju s panogo, delničarji in regulativnimi organi;

| 30. | meni, da morata biti vlogi generalnega direktorja in predsednika uprave ločeni, opozarja pa, da obstajajo nekatere okoliščine, v katerih je združitev vloge v eni osebi kratkoročno nujna; poleg tega vztraja, da je treba pri upravljanju podjetij in politiki prejemkov spoštovati in spodbujati načela, ki jih določajo pogodbe in evropske direktive, kar zadeva enakost plačila in obravnavanja žensk in moških; |
| --- | --- |

30.

meni, da morata biti vlogi generalnega direktorja in predsednika uprave ločeni, opozarja pa, da obstajajo nekatere okoliščine, v katerih je združitev vloge v eni osebi kratkoročno nujna; poleg tega vztraja, da je treba pri upravljanju podjetij in politiki prejemkov spoštovati in spodbujati načela, ki jih določajo pogodbe in evropske direktive, kar zadeva enakost plačila in obravnavanja žensk in moških;

| 31. | meni, da bi morali člani enotirnega ali nadzornega odbora na kolektivni osnovi imeti sveže in ustrezne poklicne kvalifikacije, znanje in izkušnje, tudi na finančnem področju, da lahko skupaj krmarijo finančno podjetje; zahteva, da imajo vse gospodarsko pomembne finančne institucije neizvršne člane upravnih odborov; meni pa, da bi morali imeti v vsaki finančni instituciji člani upravnega odbora različne izkušnje, strokovno znanje in osebnostne značilnosti, da se zagotovi premišljeno in skrbno upravljanje, ter da je treba člane imenovati na podlagi dosežkov; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morali člani enotirnega ali nadzornega odbora na kolektivni osnovi imeti sveže in ustrezne poklicne kvalifikacije, znanje in izkušnje, tudi na finančnem področju, da lahko skupaj krmarijo finančno podjetje; zahteva, da imajo vse gospodarsko pomembne finančne institucije neizvršne člane upravnih odborov; meni pa, da bi morali imeti v vsaki finančni instituciji člani upravnega odbora različne izkušnje, strokovno znanje in osebnostne značilnosti, da se zagotovi premišljeno in skrbno upravljanje, ter da je treba člane imenovati na podlagi dosežkov;

| 32. | poudarja, da bo večja raznovrstnost v upravnih odborih zmanjšala izpostavljenost krizi in prispevala h gospodarski stabilnosti; poziva Komisijo, naj pripravi večstopenjski načrt za povečanje zastopanosti obeh spolov s ciljem, da bosta v upravnih odborih finančnih institucij zastopana v vsaj 30-odstotnem deležu, in v predvidenem časovnem obdobju zagotovi uresničitev tega cilja ter preveri ukrepe za povečanje strokovne, socialne in kulturne raznovrstnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bo večja raznovrstnost v upravnih odborih zmanjšala izpostavljenost krizi in prispevala h gospodarski stabilnosti; poziva Komisijo, naj pripravi večstopenjski načrt za povečanje zastopanosti obeh spolov s ciljem, da bosta v upravnih odborih finančnih institucij zastopana v vsaj 30-odstotnem deležu, in v predvidenem časovnem obdobju zagotovi uresničitev tega cilja ter preveri ukrepe za povečanje strokovne, socialne in kulturne raznovrstnosti;

| 33. | poudarja, da bo večja raznovrstnost med člani odborov verjetno izboljšala kakovost razpravljanja in sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bo večja raznovrstnost med člani odborov verjetno izboljšala kakovost razpravljanja in sprejemanja odločitev;

| 34. | poudarja pomen predstavnikov delavcev v upravnem odboru, zlasti zaradi njihovega dolgoročnega interesa za trajnostno korporativno upravljanje ter njihovih izkušenj in znanja o notranjih strukturah podjetja; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen predstavnikov delavcev v upravnem odboru, zlasti zaradi njihovega dolgoročnega interesa za trajnostno korporativno upravljanje ter njihovih izkušenj in znanja o notranjih strukturah podjetja;

| 35. | meni, da morajo finančne institucije v javni lasti in finančni organi zagotoviti odprt in neodvisen postopek imenovanja; |
| --- | --- |

35.

meni, da morajo finančne institucije v javni lasti in finančni organi zagotoviti odprt in neodvisen postopek imenovanja;

| 36. | poudarja, da morajo direktorji opravljanju svojih obveznosti posvetiti dovolj časa, za kar bi morali smernice pripraviti nadzorni organi EU, nadzorovati pa bi jih morali upravni odbor in nacionalni nadzorni organi; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo direktorji opravljanju svojih obveznosti posvetiti dovolj časa, za kar bi morali smernice pripraviti nadzorni organi EU, nadzorovati pa bi jih morali upravni odbor in nacionalni nadzorni organi;

| 37. | meni, da je treba nasprotovati temu, da bi kdor koli sodeloval v preštevilnih upravnih odborih različnih finančnih skupin; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba nasprotovati temu, da bi kdor koli sodeloval v preštevilnih upravnih odborih različnih finančnih skupin;

| 38. | poziva k učinkovitemu izvajanju pravil o oblikah posvetovanja in udeležbe zaposlenih, izbranih v skladu z Direktivo 2001/86/ES o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe zaposlenih; |
| --- | --- |

38.

poziva k učinkovitemu izvajanju pravil o oblikah posvetovanja in udeležbe zaposlenih, izbranih v skladu z Direktivo 2001/86/ES o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe zaposlenih;

| 39. | meni, da bi morala biti višje vodstvo in odbor direktorjev dejansko odgovorna ter zavezana k vzpostavitvi in izvajanju načel korporativnega upravljanja na vseh ravneh podjetja/korporacije; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morala biti višje vodstvo in odbor direktorjev dejansko odgovorna ter zavezana k vzpostavitvi in izvajanju načel korporativnega upravljanja na vseh ravneh podjetja/korporacije;

| 40. | meni, da so nujni jasno opredeljeni evropski minimalni standardi glede odgovornosti članov upravnih odborov v finančnih institucijah; |
| --- | --- |

40.

meni, da so nujni jasno opredeljeni evropski minimalni standardi glede odgovornosti članov upravnih odborov v finančnih institucijah;

| 41. | ugotavlja, da so upravitelji Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke, Evropskega investicijskega sklada in centralnih bank vseh držav članic moški; ugotavlja, da so trenutno na direktorskih položajih v centralnih bankah držav članic in v finančnih institucijah le maloštevilne ženske; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da so upravitelji Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke, Evropskega investicijskega sklada in centralnih bank vseh držav članic moški; ugotavlja, da so trenutno na direktorskih položajih v centralnih bankah držav članic in v finančnih institucijah le maloštevilne ženske;

| 42. | meni, da bi morali direktorji imeti dolžnost skrbnega ravnanja in obveznost, da nadzornim organom poročajo o pomembnih tveganjih; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morali direktorji imeti dolžnost skrbnega ravnanja in obveznost, da nadzornim organom poročajo o pomembnih tveganjih;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, da bodo imenovanja direktorjev finančnih institucij in organov Evropske unije uravnovešena glede na spol; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, da bodo imenovanja direktorjev finančnih institucij in organov Evropske unije uravnovešena glede na spol;

| 44. | spodbuja Komisijo, naj pospešuje politike, ki podjetjem v finančnem sektorju v današnjem gospodarskem okolju pomagajo ovrednotiti in zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost moških in žensk v organih odločanja; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo, naj pospešuje politike, ki podjetjem v finančnem sektorju v današnjem gospodarskem okolju pomagajo ovrednotiti in zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost moških in žensk v organih odločanja;

| 45. | vztraja, da morata korporativno upravljanje in politika prejemkov spoštovati in spodbujati načela, ki jih določajo pogodbe in evropske direktive, kar zadeva enakost plačila ter enakopravno obravnavanje žensk in moških; |
| --- | --- |

45.

vztraja, da morata korporativno upravljanje in politika prejemkov spoštovati in spodbujati načela, ki jih določajo pogodbe in evropske direktive, kar zadeva enakost plačila ter enakopravno obravnavanje žensk in moških;

Prejemki

| 46. | meni, da bi morale politike prejemkov temeljiti na dolgoročnem delovanju posameznika in njegovega podjetja, s čimer bi se zagotovilo, da te politike ne prispevajo k pretiranemu prevzemanju tveganja, ter da politike prejemkov ali plačila prejemkov v nobenem primeru ne bi smele ogroziti stabilnosti podjetja; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi morale politike prejemkov temeljiti na dolgoročnem delovanju posameznika in njegovega podjetja, s čimer bi se zagotovilo, da te politike ne prispevajo k pretiranemu prevzemanju tveganja, ter da politike prejemkov ali plačila prejemkov v nobenem primeru ne bi smele ogroziti stabilnosti podjetja;

| 47. | pozdravlja spremembe v politiki prejemkov, ki so jih že uvedle finančne institucije, ko so bonuse povezale z dolgoročnim poslovnim uspehom in določile, da jih ni mogoče izplačati prej kot po treh letih; poleg tega pozdravlja dejstvo, da je ob neizpolnitvi poslovnih ciljev mogoče zahtevati vračilo bonusov; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja spremembe v politiki prejemkov, ki so jih že uvedle finančne institucije, ko so bonuse povezale z dolgoročnim poslovnim uspehom in določile, da jih ni mogoče izplačati prej kot po treh letih; poleg tega pozdravlja dejstvo, da je ob neizpolnitvi poslovnih ciljev mogoče zahtevati vračilo bonusov;

| 48. | poudarja, da morajo biti vse delniške opcije ustrezno razkrite, zanje pa mora veljati prepoved odtujitve za obdobje najmanj treh let; meni, da je treba namesto delnic bolj uporabljati instrumente varnostnega kapitala, saj je pri njih navzkrižje interesov, ki bi povzročilo kratkoročnost upravljanja, manjše; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da morajo biti vse delniške opcije ustrezno razkrite, zanje pa mora veljati prepoved odtujitve za obdobje najmanj treh let; meni, da je treba namesto delnic bolj uporabljati instrumente varnostnega kapitala, saj je pri njih navzkrižje interesov, ki bi povzročilo kratkoročnost upravljanja, manjše;

| 49. | opozarja, da je vprašanje prejemkov v finančnih institucijah obravnavano v direktivi o kapitalskih zahtevah III; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da je vprašanje prejemkov v finančnih institucijah obravnavano v direktivi o kapitalskih zahtevah III;

| 50. | poudarja, da je v direktivi o kapitalskih zahtevah in Solventnosti II predvidena stroga politika nadomestil; pričakuje, da se bo med letoma 2011 in 2013 z drugimi že sprejetimi zakonodajnimi ukrepi hitro začela izvajati; poziva Komisijo, naj leta 2015 objavi poročilo o oceni; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je v direktivi o kapitalskih zahtevah in Solventnosti II predvidena stroga politika nadomestil; pričakuje, da se bo med letoma 2011 in 2013 z drugimi že sprejetimi zakonodajnimi ukrepi hitro začela izvajati; poziva Komisijo, naj leta 2015 objavi poročilo o oceni;

| 51. | ugotavlja, da imajo države članice različne strukturne pristope; spodbuja prakse, ki krepijo korporativno upravljanje v skladu s pravno obliko, obsegom, naravo, kompleksnostjo in poslovnim modelom finančne institucije; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da imajo države članice različne strukturne pristope; spodbuja prakse, ki krepijo korporativno upravljanje v skladu s pravno obliko, obsegom, naravo, kompleksnostjo in poslovnim modelom finančne institucije;

| 52. | ugotavlja, da se obstoječa priporočila za prejemke direktorjev družb, ki kotirajo na borzi, ne uporabljajo ne enako ne zadovoljivo; zato poziva Komisijo, naj na ravni EU predlaga zakonodajo o prejemkih za direktorje družb, ki kotirajo na borzi, da bi zagotovili, da struktura prejemkov v teh družbah ne bo spodbujala prekomernega sprejemanja tveganja, in enake konkurenčne pogoje v EU; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da se obstoječa priporočila za prejemke direktorjev družb, ki kotirajo na borzi, ne uporabljajo ne enako ne zadovoljivo; zato poziva Komisijo, naj na ravni EU predlaga zakonodajo o prejemkih za direktorje družb, ki kotirajo na borzi, da bi zagotovili, da struktura prejemkov v teh družbah ne bo spodbujala prekomernega sprejemanja tveganja, in enake konkurenčne pogoje v EU;

| 53. | poudarja zlasti zaskrbljenost, da delničarji sedaj ne izvajajo in ne morejo izvajati potrebnega nadzora nad politiko prejemkov v finančnih institucijah; |
| --- | --- |

53.

poudarja zlasti zaskrbljenost, da delničarji sedaj ne izvajajo in ne morejo izvajati potrebnega nadzora nad politiko prejemkov v finančnih institucijah;

| 54. | vztraja, da je potrebna popolna preglednost, da bi delničarji lahko izvajali ustrezen nadzor nad politikami prejemkov, ter poziva zlasti k objavi števila zaposlenih v vsaki instituciji, ki prejmejo skupne prejemke, višje od 1 milijona EUR, v razredih v obsegu najmanj 1 milijona EUR; |
| --- | --- |

54.

vztraja, da je potrebna popolna preglednost, da bi delničarji lahko izvajali ustrezen nadzor nad politikami prejemkov, ter poziva zlasti k objavi števila zaposlenih v vsaki instituciji, ki prejmejo skupne prejemke, višje od 1 milijona EUR, v razredih v obsegu najmanj 1 milijona EUR;

| 55. | meni, da bi morali delničarji pomagati opredeliti vzdržne politike prejemkov in imeti možnost, da bi na skupščini izrazili svoje mnenje o tej politiki, ter pravico zavrniti politiko prejemkov, ki jo je določila komisija za prejemke; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morali delničarji pomagati opredeliti vzdržne politike prejemkov in imeti možnost, da bi na skupščini izrazili svoje mnenje o tej politiki, ter pravico zavrniti politiko prejemkov, ki jo je določila komisija za prejemke;

Nadzorni organi, revizorji in institucije

| 56. | meni, da bi okrepljen tristranski dialog med nadzornimi organi, revizorji (notranjimi in zunanjimi) in institucijami povečal verjetnost odkrivanja večjih ali sistemskih tveganj na zgodnji stopnji; spodbuja nadzorne organe, Evropski odbor za sistemska tveganja, revizorje in institucije, naj si prizadevajo za odprto razpravo in se pogosteje srečujejo, da bi olajšali bonitetni nadzor; poleg tega priporoča, naj potekajo dvostranska srečanja med revizorji in nadzornimi organi večjih finančnih institucij; meni, da je odgovornost upravnega odbora in notranjega revizorja, da zagotovita obstoj potrebnih notranjih kontrol za odkrivanje sistemskih tveganj in uvedbo postopka, po katerem se obvestijo odbor in nadzorni organi, da bi preprečili negativne posledice; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi okrepljen tristranski dialog med nadzornimi organi, revizorji (notranjimi in zunanjimi) in institucijami povečal verjetnost odkrivanja večjih ali sistemskih tveganj na zgodnji stopnji; spodbuja nadzorne organe, Evropski odbor za sistemska tveganja, revizorje in institucije, naj si prizadevajo za odprto razpravo in se pogosteje srečujejo, da bi olajšali bonitetni nadzor; poleg tega priporoča, naj potekajo dvostranska srečanja med revizorji in nadzornimi organi večjih finančnih institucij; meni, da je odgovornost upravnega odbora in notranjega revizorja, da zagotovita obstoj potrebnih notranjih kontrol za odkrivanje sistemskih tveganj in uvedbo postopka, po katerem se obvestijo odbor in nadzorni organi, da bi preprečili negativne posledice;

| 57. | poudarja, da glavne vloge revizorjev ne smejo neupravičeno ogroziti dodatne dolžnosti, kot sta preverjanje in ocenjevanje informacij, ki niso povezane z revizijo, kar ne sodi v okvir njihovega strokovnega znanja; meni, da bi morali revizorji poročati neposredno nadzornim organom, ko zaznajo kaj, kar pomembno zadeva nadzor, in bi morali sodelovati v vsepanožnih ocenah posebnih kontrol; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da glavne vloge revizorjev ne smejo neupravičeno ogroziti dodatne dolžnosti, kot sta preverjanje in ocenjevanje informacij, ki niso povezane z revizijo, kar ne sodi v okvir njihovega strokovnega znanja; meni, da bi morali revizorji poročati neposredno nadzornim organom, ko zaznajo kaj, kar pomembno zadeva nadzor, in bi morali sodelovati v vsepanožnih ocenah posebnih kontrol;

| 58. | vztraja, da morajo javni organi, vključno z evropskimi nadzornimi organi in nacionalnimi nadzornimi organi, upoštevati visoke standarde neodvisnosti in njihove ustreznike v korporativnem upravljanju; |
| --- | --- |

58.

vztraja, da morajo javni organi, vključno z evropskimi nadzornimi organi in nacionalnimi nadzornimi organi, upoštevati visoke standarde neodvisnosti in njihove ustreznike v korporativnem upravljanju;

Delničarji in letna generalna skupščina

| 59. | spodbuja institucionalne delničarje, naj na ustrezen način prevzamejo aktivnejšo vlogo pri spremljanju dela upravnega odbora in njegove strategije, da bosta odražala dolgoročne interese koristnikov; |
| --- | --- |

59.

spodbuja institucionalne delničarje, naj na ustrezen način prevzamejo aktivnejšo vlogo pri spremljanju dela upravnega odbora in njegove strategije, da bosta odražala dolgoročne interese koristnikov;

| 60. | poziva k zakonodaji, ki bo obvezala vse, ki so pristojni za upravljanje naložb v imenu tretjih strani v EU, da javno izjavijo, ali uporabljajo kodeks stevardstva, in če ga, katerega in zakaj, če pa ne, zakaj ne; |
| --- | --- |

60.

poziva k zakonodaji, ki bo obvezala vse, ki so pristojni za upravljanje naložb v imenu tretjih strani v EU, da javno izjavijo, ali uporabljajo kodeks stevardstva, in če ga, katerega in zakaj, če pa ne, zakaj ne;

| 61. | meni, da bi bilo treba v primeru večjih poslov nad določenim in sorazmernim zneskom pridobiti izrecno soglasje delničarjev ali pa bi morala veljati zahteva, da je treba delničarje pred izvedbo posla o tem obvestiti, če je sodelovanje vlagateljev izvedljivo, če je upoštevano načelo zaupnosti in če ni ogroženo vsakodnevno poslovanje finančnih institucij; organ ESMA lahko po posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi izda smernice v zvezi z ustreznimi mejnimi zneski; |
| --- | --- |

61.

meni, da bi bilo treba v primeru večjih poslov nad določenim in sorazmernim zneskom pridobiti izrecno soglasje delničarjev ali pa bi morala veljati zahteva, da je treba delničarje pred izvedbo posla o tem obvestiti, če je sodelovanje vlagateljev izvedljivo, če je upoštevano načelo zaupnosti in če ni ogroženo vsakodnevno poslovanje finančnih institucij; organ ESMA lahko po posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi izda smernice v zvezi z ustreznimi mejnimi zneski;

| 62. | priznava, da je pri poslih s povezanimi strankami potrebna preglednost in da bi o pomembnih poslih, ki vključujejo povezane stranke, morali obvestiti borzne organe in jih opremiti s pismom samostojnega svetovalca, ki bi potrdil, da je posel pošten in razumen, ali pa bi morali o njem odločati delničarji na glasovanju, iz katerega bi bila zadevna stranka izključena; organ ESMA lahko po posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi izda smernice v zvezi z ustreznimi mejnimi zneski; |
| --- | --- |

62.

priznava, da je pri poslih s povezanimi strankami potrebna preglednost in da bi o pomembnih poslih, ki vključujejo povezane stranke, morali obvestiti borzne organe in jih opremiti s pismom samostojnega svetovalca, ki bi potrdil, da je posel pošten in razumen, ali pa bi morali o njem odločati delničarji na glasovanju, iz katerega bi bila zadevna stranka izključena; organ ESMA lahko po posvetovanju z ustreznimi nacionalnimi organi izda smernice v zvezi z ustreznimi mejnimi zneski;

| 63. | poziva k obveznim letnim volitvam vseh članov upravnega odbora, k obveznim letnim zahtevam za odobritev politike upravnega odbora ali k razrešnici odbora na generalni letni skupščini, da bi upravni odbor tako postal odgovornejši in da se spodbudi kultura večje odgovornosti; |
| --- | --- |

63.

poziva k obveznim letnim volitvam vseh članov upravnega odbora, k obveznim letnim zahtevam za odobritev politike upravnega odbora ali k razrešnici odbora na generalni letni skupščini, da bi upravni odbor tako postal odgovornejši in da se spodbudi kultura večje odgovornosti;

| 64. | poziva k preiskavi oviranja učinkovitih delničarskih kontrol in k odstranitvi regulativnih zadržkov za razumno sodelovanje; |
| --- | --- |

64.

poziva k preiskavi oviranja učinkovitih delničarskih kontrol in k odstranitvi regulativnih zadržkov za razumno sodelovanje;

| 65. | poziva k uvedbi elektronskega glasovanja, da bi spodbudili udeležbo delničarjev v korporativnem upravljanju finančnih institucij; |
| --- | --- |

65.

poziva k uvedbi elektronskega glasovanja, da bi spodbudili udeležbo delničarjev v korporativnem upravljanju finančnih institucij;

| 66. | meni, da bi morale imeti vse javne delniške družbe možnost, da v svojem statutu izberejo, ali bodo njihovi partnerji ostali anonimni ali se navedejo njihova imena; v zadnjem primeru mora biti dejanska javna opredelitev zagotovljena z zakonom; |
| --- | --- |

66.

meni, da bi morale imeti vse javne delniške družbe možnost, da v svojem statutu izberejo, ali bodo njihovi partnerji ostali anonimni ali se navedejo njihova imena; v zadnjem primeru mora biti dejanska javna opredelitev zagotovljena z zakonom;

*

* *

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 329, 14.12.2010, str. 3.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/13

---

Sreda, 11. maj 2011Sporazum o prosti trgovini z Indijo

P7_TA(2011)0224

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo

2012/C 377 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju smernic Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za multinacionalna podjetja in tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za multinacionalna podjetja in tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije s četrtega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 14. novembra 2001 v Dohi, in zlasti njenega člena 44 o posebni in diferencirani obravnavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije s četrtega zasedanja ministrske konference STO, sprejete 14. novembra 2001 v Dohi, in zlasti njenega člena 44 o posebni in diferencirani obravnavi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o odnosih med EU in Indijo: o strateškem partnerstvu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o odnosih med EU in Indijo: o strateškem partnerstvu (1),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2006 z naslovom Globalna Evropa: konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2006 z naslovom Globalna Evropa: konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (4),

| — | ob upoštevanju dokumenta o indijski nacionalni strategiji za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o indijski nacionalni strategiji za obdobje 2007–2013,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker bi Evropska unija morala še naprej dajati prednost večstranskemu sistemu trgovanja na podlagi pravil, vzpostavljenem v okviru STO, ki ponuja najboljše možnosti za odprto in enakopravno mednarodno trgovino z določitvijo ustreznih pravil in zagotavljanjem skladnosti z njimi, |
| --- | --- |

A.

ker bi Evropska unija morala še naprej dajati prednost večstranskemu sistemu trgovanja na podlagi pravil, vzpostavljenem v okviru STO, ki ponuja najboljše možnosti za odprto in enakopravno mednarodno trgovino z določitvijo ustreznih pravil in zagotavljanjem skladnosti z njimi,

| B. | ker je uspešen in uravnotežen zaključek razvojnega programa iz Dohe ključnega pomena tako za EU kot Indijo in ker tak sporazum ne izključuje dvostranskih sporazumov STO+, ki lahko dopolnjujejo večstranska pravila; |
| --- | --- |

B.

ker je uspešen in uravnotežen zaključek razvojnega programa iz Dohe ključnega pomena tako za EU kot Indijo in ker tak sporazum ne izključuje dvostranskih sporazumov STO+, ki lahko dopolnjujejo večstranska pravila;

| C. | ker je EU glavni vir indijskih tujih neposrednih naložb in je leta 2009 predstavljala 27 % skupnih tujih neposrednih naložb; ker je delež EU v zadnjih treh letih padel, in sicer s 37 % skupnih tujih neposrednih naložb leta 2007 na 32 % leta 2008 in 27 % leta 2009, medtem ko so bile tuje neposredne naložbe EU na Kitajskem precej višje kot v Indiji, saj so znašale 5,3 milijarde evrov v primerjavi s 3,1 milijarde evrov v Indiji, |
| --- | --- |

C.

ker je EU glavni vir indijskih tujih neposrednih naložb in je leta 2009 predstavljala 27 % skupnih tujih neposrednih naložb; ker je delež EU v zadnjih treh letih padel, in sicer s 37 % skupnih tujih neposrednih naložb leta 2007 na 32 % leta 2008 in 27 % leta 2009, medtem ko so bile tuje neposredne naložbe EU na Kitajskem precej višje kot v Indiji, saj so znašale 5,3 milijarde evrov v primerjavi s 3,1 milijarde evrov v Indiji,

| D. | ker je bila Indija leta 2000 17. najpomembnejša trgovinska partnerica Evropske unije, leta 2010 pa osma, pri čemer je obseg trgovine znašal 67,8 milijardne evrov; ker je relativni delež Evropske unije na indijskem trgu padel s 23,2 % leta 1999 na 14,5 % leta 2009, medtem ko se je njen tržni delež na Kitajske v istem obdobju povečal za štirikrat, z 2,6 % leta 1999 na 11,3 % leta 2009, |
| --- | --- |

D.

ker je bila Indija leta 2000 17. najpomembnejša trgovinska partnerica Evropske unije, leta 2010 pa osma, pri čemer je obseg trgovine znašal 67,8 milijardne evrov; ker je relativni delež Evropske unije na indijskem trgu padel s 23,2 % leta 1999 na 14,5 % leta 2009, medtem ko se je njen tržni delež na Kitajske v istem obdobju povečal za štirikrat, z 2,6 % leta 1999 na 11,3 % leta 2009,

| E. | ker je Indija največja koristnica splošnega sistema preferencialov (GSP); ker je preferencialni uvoz ali uvoz brez dajatev Evropske unije iz Indije v letu 2009 znašal 19,9 milijard evrov, kar je 83 % vsega uvoza iz Indije v Evropsko unijo, |
| --- | --- |

E.

ker je Indija največja koristnica splošnega sistema preferencialov (GSP); ker je preferencialni uvoz ali uvoz brez dajatev Evropske unije iz Indije v letu 2009 znašal 19,9 milijard evrov, kar je 83 % vsega uvoza iz Indije v Evropsko unijo,

| F. | ker obe strani pričakujeta precejšnje koristi od oprave tarif, liberalizacije trgovine s storitvami in pravice do ustanavljanja ter ponovno potrjujeta, da se bosta zavzeli za znižanje tarif ter nadaljnjo liberalizacijo pravice do ustanavljanja in trgovine s storitvami, |
| --- | --- |

F.

ker obe strani pričakujeta precejšnje koristi od oprave tarif, liberalizacije trgovine s storitvami in pravice do ustanavljanja ter ponovno potrjujeta, da se bosta zavzeli za znižanje tarif ter nadaljnjo liberalizacijo pravice do ustanavljanja in trgovine s storitvami,

| G. | ker morajo dostop do trga spremljati pregledna in primerna pravila in standardi, da se zagotovi koristi, ki jih prinaša liberalizacija trgovine, |
| --- | --- |

G.

ker morajo dostop do trga spremljati pregledna in primerna pravila in standardi, da se zagotovi koristi, ki jih prinaša liberalizacija trgovine,

| H. | ker dostop do trga ovirajo netarifne ovire, kot so zdravstvene in varnostne zahteve ali tehnične ovire, količinske omejitve, postopki za ugotavljanje skladnosti, mehanizmi trgovinske zaščite, carinski postopki, notranji davki ter nesprejetje mednarodnih norm in standardov, |
| --- | --- |

H.

ker dostop do trga ovirajo netarifne ovire, kot so zdravstvene in varnostne zahteve ali tehnične ovire, količinske omejitve, postopki za ugotavljanje skladnosti, mehanizmi trgovinske zaščite, carinski postopki, notranji davki ter nesprejetje mednarodnih norm in standardov,

| I. | ker je treba še bolj upoštevati priznavanje, ustrezno in učinkovito zaščito, izvajanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vključno s patenti, blagovnimi ali storitvenimi znamkami, avtorskimi in sorodnimi pravicami, geografskimi označbami (skupaj z označbami porekla), industrijskim oblikovanjem in topografijami tiskanih vezij, |
| --- | --- |

I.

ker je treba še bolj upoštevati priznavanje, ustrezno in učinkovito zaščito, izvajanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vključno s patenti, blagovnimi ali storitvenimi znamkami, avtorskimi in sorodnimi pravicami, geografskimi označbami (skupaj z označbami porekla), industrijskim oblikovanjem in topografijami tiskanih vezij,

| J. | ker so lahko ponarejena zdravila škodljiva zdravju; ker bi morali EU in Indija združiti sile pri reševanju tega vprašanja, |
| --- | --- |

J.

ker so lahko ponarejena zdravila škodljiva zdravju; ker bi morali EU in Indija združiti sile pri reševanju tega vprašanja,

| K. | ker je Indija ena izmed največjih proizvajalk in izvoznic generičnih zdravil, |
| --- | --- |

K.

ker je Indija ena izmed največjih proizvajalk in izvoznic generičnih zdravil,

| L. | ker sta uspešnost in vzdržnost zdravstvenih programov v veliki meri odvisna od neprekinjene dostopnosti cenovno ugodnih in kakovostnih generičnih zdravil; ob upoštevanju poglavitne vloge Indije kot dobaviteljice teh izdelkov in glede na ugotovljene škodljive posledice pravil o intelektualni lastnini iz sporazuma TRIPS+ na dostopnost generičnih zdravil, |
| --- | --- |

L.

ker sta uspešnost in vzdržnost zdravstvenih programov v veliki meri odvisna od neprekinjene dostopnosti cenovno ugodnih in kakovostnih generičnih zdravil; ob upoštevanju poglavitne vloge Indije kot dobaviteljice teh izdelkov in glede na ugotovljene škodljive posledice pravil o intelektualni lastnini iz sporazuma TRIPS+ na dostopnost generičnih zdravil,

| M. | ker člen 1(1) sporazuma o sodelovanju predvideva spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel; ker je to bistven element sporazuma, |
| --- | --- |

M.

ker člen 1(1) sporazuma o sodelovanju predvideva spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel; ker je to bistven element sporazuma,

| N. | ker dostop podjetij EU na indijski trg še naprej ovirajo številne netarifne ovire, kot so oteževalne zdravstvene in varnostne zahteve ali tehnične ovire, količinske omejitve, prestrogi postopki za ugotavljanje skladnosti, neupravičeni mehanizmi trgovinske zaščite, carinski postopki, notranji davki ter nesprejetje mednarodnih norm in standardov, |
| --- | --- |

N.

ker dostop podjetij EU na indijski trg še naprej ovirajo številne netarifne ovire, kot so oteževalne zdravstvene in varnostne zahteve ali tehnične ovire, količinske omejitve, prestrogi postopki za ugotavljanje skladnosti, neupravičeni mehanizmi trgovinske zaščite, carinski postopki, notranji davki ter nesprejetje mednarodnih norm in standardov,

Splošne zadeve

| 1. | meni, da bi moral biti sporazum o prosti trgovini uravnotežen in skladen s predpisi in zahtevami Svetovne trgovinske organizacije; meni, da ostaja uspešen razvojni program iz Dohe prednostna naloga Evropske unije na področju trgovine ter da morajo pogajanja z Indijo o sporazumu o prosti trgovini dopolnjevati večstranske predpise; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi moral biti sporazum o prosti trgovini uravnotežen in skladen s predpisi in zahtevami Svetovne trgovinske organizacije; meni, da ostaja uspešen razvojni program iz Dohe prednostna naloga Evropske unije na področju trgovine ter da morajo pogajanja z Indijo o sporazumu o prosti trgovini dopolnjevati večstranske predpise;

| 2. | pozdravlja izid vrhunskega srečanja med EU in Indijo, ki je potekalo decembra 2010, in spodbuja pogajalske strani, naj pospešijo pogajanja in nadaljujejo posvetovanja z glavnimi zainteresiranimi stranmi; opozarja na obvezo Evropske unije in Indije, da se pospešijo pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu ter doseže velik in učinkovit napredek za čimprejšnjo sklenitev ambicioznega, uravnoteženega in široko zasnovanega sporazuma o trgovini in naložbah; je razočaran nad počasnim potekom pogajanj; poziva obe strani, naj vložita vse napore v sklenitev celostnega, ambicioznega in uravnoteženega sporazuma o prosti trgovini do konca leta 2011; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izid vrhunskega srečanja med EU in Indijo, ki je potekalo decembra 2010, in spodbuja pogajalske strani, naj pospešijo pogajanja in nadaljujejo posvetovanja z glavnimi zainteresiranimi stranmi; opozarja na obvezo Evropske unije in Indije, da se pospešijo pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu ter doseže velik in učinkovit napredek za čimprejšnjo sklenitev ambicioznega, uravnoteženega in široko zasnovanega sporazuma o trgovini in naložbah; je razočaran nad počasnim potekom pogajanj; poziva obe strani, naj vložita vse napore v sklenitev celostnega, ambicioznega in uravnoteženega sporazuma o prosti trgovini do konca leta 2011;

| 3. | spodbuja indijsko državno in zvezne vlade k usklajevanju politik in postopkov, da se omogočijo največje možne prednosti; |
| --- | --- |

3.

spodbuja indijsko državno in zvezne vlade k usklajevanju politik in postopkov, da se omogočijo največje možne prednosti;

| 4. | opozarja, da je treba cilje skupne trgovinske politike v celoti uskladiti s splošnimi cilji Evropske unije, ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, ter člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki med drugim določa, da Unija prispeva k trajnostnemu razvoju, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je treba cilje skupne trgovinske politike v celoti uskladiti s splošnimi cilji Evropske unije, ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, ter člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki med drugim določa, da Unija prispeva k trajnostnemu razvoju, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic;

| 5. | opozarja, glede na dopolnjevanje gospodarstev EU in Indije, na možnost povečanja trgovine in naložb med njima ter na poslovne priložnosti, ki izhajajo iz sporazuma o prosti trgovini; meni, da bo sporazum o prosti trgovini med EU in Indijo na splošno prinesel koristi obema stranema, vendar priporoča, da se izvede ocena obstoječih posebnosti posameznih sektorjev, da bi predvideli možne slabe strani sporazuma o prosti trgovini za občutljive sektorje v EU; |
| --- | --- |

5.

opozarja, glede na dopolnjevanje gospodarstev EU in Indije, na možnost povečanja trgovine in naložb med njima ter na poslovne priložnosti, ki izhajajo iz sporazuma o prosti trgovini; meni, da bo sporazum o prosti trgovini med EU in Indijo na splošno prinesel koristi obema stranema, vendar priporoča, da se izvede ocena obstoječih posebnosti posameznih sektorjev, da bi predvideli možne slabe strani sporazuma o prosti trgovini za občutljive sektorje v EU;

| 6. | poziva Komisijo, naj bo poglavje o ambicioznem in trajnostnem razvoju bistven del sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj bo poglavje o ambicioznem in trajnostnem razvoju bistven del sporazuma o prosti trgovini;

Blagovna menjava

| 7. | pozdravlja rezultate številnih simulacij proste trgovine, ki kažejo, da bi sporazum o prosti trgovini povečal skupen izvoz in uvoz za Evropsko unijo in Indijo; poudarja, da bi morala ob sedanji povprečni stopnji rasti dvostranska trgovina po pričakovanjih do leta 2015 doseči 160,6 milijarde evrov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja rezultate številnih simulacij proste trgovine, ki kažejo, da bi sporazum o prosti trgovini povečal skupen izvoz in uvoz za Evropsko unijo in Indijo; poudarja, da bi morala ob sedanji povprečni stopnji rasti dvostranska trgovina po pričakovanjih do leta 2015 doseči 160,6 milijarde evrov;

| 8. | ugotavlja, da so se povprečne tarife, ki se uporabljajo v Indiji, zmanjšale, vendar so še vedno višje kot tarife EU; zlasti izpostavlja, da znaša indijska povprečna tarifa za dostop na nekmetijske trge sedaj 10,1 %, v primerjavi s povprečno tarifo 4 % v EU, medtem ko je indijska povprečna tarifa za kmetijske izdelke 31, 8 %, v EU pa 13,5 %; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so se povprečne tarife, ki se uporabljajo v Indiji, zmanjšale, vendar so še vedno višje kot tarife EU; zlasti izpostavlja, da znaša indijska povprečna tarifa za dostop na nekmetijske trge sedaj 10,1 %, v primerjavi s povprečno tarifo 4 % v EU, medtem ko je indijska povprečna tarifa za kmetijske izdelke 31, 8 %, v EU pa 13,5 %;

| 9. | poudarja, da bi moral biti cilj trgovine z industrijskimi proizvodi vzajemna odprava polnih dajatev, s časovnim zamikom, in da bi moralo biti vsakršno odstopanje od tega cilja omejeno in preučeno ter ne bi smelo zajemati izključitve sektorjev, ki so pomembni za obe strani, kot na primer sektor osebnih avtomobilov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi moral biti cilj trgovine z industrijskimi proizvodi vzajemna odprava polnih dajatev, s časovnim zamikom, in da bi moralo biti vsakršno odstopanje od tega cilja omejeno in preučeno ter ne bi smelo zajemati izključitve sektorjev, ki so pomembni za obe strani, kot na primer sektor osebnih avtomobilov;

| 10. | poudarja, da bi moral sporazum upoštevati občutljiva vprašanja, povezana s trgovino s kmetijskimi proizvodi, vendar pa to ne bi smelo preprečiti odprtja trga na področjih dopolnjevanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi moral sporazum upoštevati občutljiva vprašanja, povezana s trgovino s kmetijskimi proizvodi, vendar pa to ne bi smelo preprečiti odprtja trga na področjih dopolnjevanja;

| 11. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva vse negativne posledice za evropsko kmetijstvo, zlasti na področju odprtja trgov, gensko spremenjenih organizmov, mlečnih in govejih proizvodov, zaščite intelektualne lastnine in označevanja porekla; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva vse negativne posledice za evropsko kmetijstvo, zlasti na področju odprtja trgov, gensko spremenjenih organizmov, mlečnih in govejih proizvodov, zaščite intelektualne lastnine in označevanja porekla;

| 12. | meni, da je v sporazum o prosti trgovini bistveno vključiti ambiciozna poglavja o tehničnih ovirah za trgovinske, sanitarne in fitosanitarne ukrepe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj obravnava pomembna vprašanja, kot je dobro počutje živali; |
| --- | --- |

12.

meni, da je v sporazum o prosti trgovini bistveno vključiti ambiciozna poglavja o tehničnih ovirah za trgovinske, sanitarne in fitosanitarne ukrepe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj obravnava pomembna vprašanja, kot je dobro počutje živali;

| 13. | poziva obe strani, naj zagotovita, da se bodo predpisi in netarifne ovire uredili tako, da ne bo ovirana celotna trgovina; poziva tako EU kot Indijo, naj oblikujeta učinkovite kazenske ukrepe za preprečevanje pojava nepotrebnih zakonodajnih ovir za trgovino in za odpravo obstoječih ovir, pri čemer naj se upošteva pravica obeh strani do sprejemanja predpisov; |
| --- | --- |

13.

poziva obe strani, naj zagotovita, da se bodo predpisi in netarifne ovire uredili tako, da ne bo ovirana celotna trgovina; poziva tako EU kot Indijo, naj oblikujeta učinkovite kazenske ukrepe za preprečevanje pojava nepotrebnih zakonodajnih ovir za trgovino in za odpravo obstoječih ovir, pri čemer naj se upošteva pravica obeh strani do sprejemanja predpisov;

| 14. | poudarja, da bi moral sporazum o prosti trgovini vsebovati zavezujoči mehanizem za reševanje sporov med državami, določbe o posredovanju pri netarifnih ovirah in učinkovito varovalno določbo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral sporazum o prosti trgovini vsebovati zavezujoči mehanizem za reševanje sporov med državami, določbe o posredovanju pri netarifnih ovirah in učinkovito varovalno določbo;

Trgovina s storitvami in pravica do ustanavljanja

| 15. | priznava, da so storitve najhitreje rastoči sektor indijskega gospodarstva; meni, da ima Indija napadalne interese glede liberalizacije po načinu 1 in načinu 4 iz splošnega sporazuma o trgovini in storitvah (GATS); ugotavlja, da bi EU za večino storitev rada zaključila liberalizacijo glede dostopa do trga in nacionalne obravnave po načinu 3; ugotavlja, da sporazum o prosti trgovini ne bo mogel v celoti učinkovati brez obvez načina 4; poudarja, da obstajajo velike koristi akreditacije poklicnih kvalifikacij na nacionalni ravni in ravni EU ter sporazumov o medsebojnem priznavanju in zahtev za pridobitev dovoljenj za strokovne storitve v EU in Indiji, kar bi se lahko brez težav vključilo v sporazum o prosti trgovini; kljub temu zahteva, naj se izvede temeljita analiza za primere posameznih držav članice, da bi se izognili negativnim posledicam za trg dela v EU, hkrati pa omogočili začasno bivanje potrebnim strokovnjakom v skladu z načinom 4; |
| --- | --- |

15.

priznava, da so storitve najhitreje rastoči sektor indijskega gospodarstva; meni, da ima Indija napadalne interese glede liberalizacije po načinu 1 in načinu 4 iz splošnega sporazuma o trgovini in storitvah (GATS); ugotavlja, da bi EU za večino storitev rada zaključila liberalizacijo glede dostopa do trga in nacionalne obravnave po načinu 3; ugotavlja, da sporazum o prosti trgovini ne bo mogel v celoti učinkovati brez obvez načina 4; poudarja, da obstajajo velike koristi akreditacije poklicnih kvalifikacij na nacionalni ravni in ravni EU ter sporazumov o medsebojnem priznavanju in zahtev za pridobitev dovoljenj za strokovne storitve v EU in Indiji, kar bi se lahko brez težav vključilo v sporazum o prosti trgovini; kljub temu zahteva, naj se izvede temeljita analiza za primere posameznih držav članice, da bi se izognili negativnim posledicam za trg dela v EU, hkrati pa omogočili začasno bivanje potrebnim strokovnjakom v skladu z načinom 4;

| 16. | poudarja, da liberalizacija storitev nikakor ne sme ovirati pravice do urejanja storitev, zlasti javnih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da liberalizacija storitev nikakor ne sme ovirati pravice do urejanja storitev, zlasti javnih;

| 17. | ugotavlja, da je trgovina s storitvami med EU in Indijo sorazmerno neuravnotežena, saj EU izvozi 1,9 % svojih storitev v Indijo, ta pa v EU usmeri 11,6 % svojega celotnega izvoza; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je trgovina s storitvami med EU in Indijo sorazmerno neuravnotežena, saj EU izvozi 1,9 % svojih storitev v Indijo, ta pa v EU usmeri 11,6 % svojega celotnega izvoza;

| 18. | močno spodbuja Indijo k oblikovanju ustrezne zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, kar bi ji omogočilo, da doseže status države z ustrezno stopnjo zaščite, s čimer bi se dopustil ali omogočil prenos osebnih podatkov iz Evropske unije na podlagi zakonodaje EU in skladno z njo; |
| --- | --- |

18.

močno spodbuja Indijo k oblikovanju ustrezne zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, kar bi ji omogočilo, da doseže status države z ustrezno stopnjo zaščite, s čimer bi se dopustil ali omogočil prenos osebnih podatkov iz Evropske unije na podlagi zakonodaje EU in skladno z njo;

| 19. | meni, da bi z dopustitvijo tujim odvetniškim pisarnam in računovodskim podjetjem, da opravljajo dejavnosti v Indiji, zelo koristili indijskemu gospodarstvu in stroki ter tudi evropskim podjetjem s strokovnim znanjem na področju mednarodnega prava in računovodstva in njihovim strankam; poziva Komisijo, naj z indijskimi organi v sporazumu o prosti trgovini razišče možnosti in obseg liberalizacije pravnih in računovodskih storitev; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi z dopustitvijo tujim odvetniškim pisarnam in računovodskim podjetjem, da opravljajo dejavnosti v Indiji, zelo koristili indijskemu gospodarstvu in stroki ter tudi evropskim podjetjem s strokovnim znanjem na področju mednarodnega prava in računovodstva in njihovim strankam; poziva Komisijo, naj z indijskimi organi v sporazumu o prosti trgovini razišče možnosti in obseg liberalizacije pravnih in računovodskih storitev;

| 20. | spodbuja Indijo, naj še bolj odpre svoj bančni in zavarovalniški sektor ter trgovino na drobno, v skladu z reformami, ki so jih indijske oblasti napovedale ob priznanju pomena ustrezne finančne zakonodaje za nadzor nad finančnimi storitvami, za zmanjšanje sistemskih tveganj in za zagotavljanje največje možne ravni zaščite potrošnikov; |
| --- | --- |

20.

spodbuja Indijo, naj še bolj odpre svoj bančni in zavarovalniški sektor ter trgovino na drobno, v skladu z reformami, ki so jih indijske oblasti napovedale ob priznanju pomena ustrezne finančne zakonodaje za nadzor nad finančnimi storitvami, za zmanjšanje sistemskih tveganj in za zagotavljanje največje možne ravni zaščite potrošnikov;

Naložbe

| 21. | poziva Komisijo, naj v pogajanjih v sporazum o prosti trgovini vključi poglavje o naložbah, s čimer bo omogočila nemoten postopek vzajemnega vlaganja v trge s spodbujanjem in zaščito sklenjenih naložb ter z raziskovanjem neposrednih priložnosti; predlaga, da bi tako poglavje o naložbah omogočilo vzpostavitev sistema informacij na enem mestu za vlagatelje v obeh gospodarstvih, da bi jim pojasnili razlike v naložbenih pravilih in praksi ter zagotovili informacije o vseh pravnih vidikih; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v pogajanjih v sporazum o prosti trgovini vključi poglavje o naložbah, s čimer bo omogočila nemoten postopek vzajemnega vlaganja v trge s spodbujanjem in zaščito sklenjenih naložb ter z raziskovanjem neposrednih priložnosti; predlaga, da bi tako poglavje o naložbah omogočilo vzpostavitev sistema informacij na enem mestu za vlagatelje v obeh gospodarstvih, da bi jim pojasnili razlike v naložbenih pravilih in praksi ter zagotovili informacije o vseh pravnih vidikih;

| 22. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da predpisi o zaščiti naložb ne bodo vplivali na zmožnost strank za izdajanje obveznih licenc ali spodkopali drugih politik javnega zdravja; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da predpisi o zaščiti naložb ne bodo vplivali na zmožnost strank za izdajanje obveznih licenc ali spodkopali drugih politik javnega zdravja;

Javna naročila

| 23. | pozdravlja, da se je Indija strinjala, da v sporazum o prosti trgovini vključi javna naročila; vendar obžaluje, da se je to zgodilo le na zvezni ravni; poziva Komisijo, naj doseže dogovor o učinkovitih in preglednih sistemih javnih naročil; poziva Indijo, naj javna naročila oddaja na podlagi preglednih in pravičnih postopkov ter evropskim podjetjem zagotovi dostop do sistemov javnega naročanja; prav tako poziva Indijo, naj zagotovi najširšo možno pokritost, ki naj zlasti vključuje podjetja iz javnega sektorja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja, da se je Indija strinjala, da v sporazum o prosti trgovini vključi javna naročila; vendar obžaluje, da se je to zgodilo le na zvezni ravni; poziva Komisijo, naj doseže dogovor o učinkovitih in preglednih sistemih javnih naročil; poziva Indijo, naj javna naročila oddaja na podlagi preglednih in pravičnih postopkov ter evropskim podjetjem zagotovi dostop do sistemov javnega naročanja; prav tako poziva Indijo, naj zagotovi najširšo možno pokritost, ki naj zlasti vključuje podjetja iz javnega sektorja;

Trgovina in konkurenca

| 24. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri oblikovanju poglavja o trgovini in konkurenci v sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo, in poziva obe strani, naj okrepita sodelovanje pri trgovinskih vprašanjih, povezanih s konkurenco, na področju pravic intelektualne lastnine ter industrijske in trgovinske politike; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri oblikovanju poglavja o trgovini in konkurenci v sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo, in poziva obe strani, naj okrepita sodelovanje pri trgovinskih vprašanjih, povezanih s konkurenco, na področju pravic intelektualne lastnine ter industrijske in trgovinske politike;

| 25. | pozdravlja zavezanost Indije k zagotavljanju trdnega sistema pravic intelektualne lastnine in uporabi prožnosti TRIPS v mednarodni in domači zakonodaji, da bi izpolnila obveznosti na področju javnega zdravstva, zlasti pri dostopu do osnovnih zdravil; spodbuja Indijo, naj dosledno uporablja in izvršuje ta sistem ob izboljšanju dostopa do osnovnih zdravil; poziva Evropsko unijo in Indijo, naj zagotovita, da zaradi obveznosti iz sporazuma o prosti trgovini ne bo oviran dostop do osnovnih zdravil, medtem ko se Indija preusmerja z generičnih zdravil in razvija svoje zmogljivosti v industriji, oprti na raziskave; podpira sodelovanje med EU in Indijo na področju njunih farmacevtskih industrij, oprtih na raziskavah, ki bi obema prinesel rast; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja zavezanost Indije k zagotavljanju trdnega sistema pravic intelektualne lastnine in uporabi prožnosti TRIPS v mednarodni in domači zakonodaji, da bi izpolnila obveznosti na področju javnega zdravstva, zlasti pri dostopu do osnovnih zdravil; spodbuja Indijo, naj dosledno uporablja in izvršuje ta sistem ob izboljšanju dostopa do osnovnih zdravil; poziva Evropsko unijo in Indijo, naj zagotovita, da zaradi obveznosti iz sporazuma o prosti trgovini ne bo oviran dostop do osnovnih zdravil, medtem ko se Indija preusmerja z generičnih zdravil in razvija svoje zmogljivosti v industriji, oprti na raziskave; podpira sodelovanje med EU in Indijo na področju njunih farmacevtskih industrij, oprtih na raziskavah, ki bi obema prinesel rast;

| 26. | poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj v zvezi s pravicami intelektualne lastnine ne zahteva ekskluzivnosti podatkov, kot je navedeno tudi v resoluciji Parlamenta z dne 12. julija 2007, ter naj prizna, da bi lahko imela ekskluzivnost podatkov obsežne posledice za proizvodnjo generičnih zdravil, kar bi ogrozilo dostop do zdravil v državah v razvoju ter njihovo politiko javnega zdravja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj v zvezi s pravicami intelektualne lastnine ne zahteva ekskluzivnosti podatkov, kot je navedeno tudi v resoluciji Parlamenta z dne 12. julija 2007, ter naj prizna, da bi lahko imela ekskluzivnost podatkov obsežne posledice za proizvodnjo generičnih zdravil, kar bi ogrozilo dostop do zdravil v državah v razvoju ter njihovo politiko javnega zdravja;

| 27. | poziva Komisijo in pristojne indijske oblasti, naj skupaj oblikujejo opredelitev ponarejenih zdravil tako, da s tem ne bosta ovirali dostopa do osnovnih zdravil, ter naj uskladita ukrepe za učinkovit boj proti ponarejanju, zlasti proti ponarejenim zdravilom, ki ogrožajo zdravje pacientov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in pristojne indijske oblasti, naj skupaj oblikujejo opredelitev ponarejenih zdravil tako, da s tem ne bosta ovirali dostopa do osnovnih zdravil, ter naj uskladita ukrepe za učinkovit boj proti ponarejanju, zlasti proti ponarejenim zdravilom, ki ogrožajo zdravje pacientov;

| 28. | poudarja, da je zagotovitev visoke ravni zaščite geografskih oznak, najkasneje do začetka veljavnosti sporazuma o prosti trgovini, bistvenega pomena; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je zagotovitev visoke ravni zaščite geografskih oznak, najkasneje do začetka veljavnosti sporazuma o prosti trgovini, bistvenega pomena;

Trgovina in trajnostni razvoj

| 29. | priznava, da je poglavje o trajnostnem razvoju bistven del vsakega sporazuma o prosti trgovini, ki ga sklene EU, in poziva obe strani, naj se dogovorita o ambicioznem poglavju, ki bi odražal skupno zavezo h krepitvi trajnostnega razvoja in vključujoče rasti na temeljnih skupnih vrednot; poziva Komisijo, naj v sporazum vključi pravno zavezujoče določbe o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih njihovem izvajanju, pa tudi ukrepe v primeru kršitev; |
| --- | --- |

29.

priznava, da je poglavje o trajnostnem razvoju bistven del vsakega sporazuma o prosti trgovini, ki ga sklene EU, in poziva obe strani, naj se dogovorita o ambicioznem poglavju, ki bi odražal skupno zavezo h krepitvi trajnostnega razvoja in vključujoče rasti na temeljnih skupnih vrednot; poziva Komisijo, naj v sporazum vključi pravno zavezujoče določbe o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih njihovem izvajanju, pa tudi ukrepe v primeru kršitev;

| 30. | predlaga, naj to poglavje zajema vsaj spoštovanje osmih temeljnih konvencij in štirih prednostnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter mednarodno sprejete okoljske standarde, ter naj zagotovi spodbude podjetjem za sprejetje zavez na področju družbene odgovornosti; |
| --- | --- |

30.

predlaga, naj to poglavje zajema vsaj spoštovanje osmih temeljnih konvencij in štirih prednostnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter mednarodno sprejete okoljske standarde, ter naj zagotovi spodbude podjetjem za sprejetje zavez na področju družbene odgovornosti;

| 31. | pozdravlja vse napore indijske vlade za odpravo dela otrok; poziva indijsko vlado in Komisijo, naj še naprej financirata dejavnosti, s katerimi bi otrokom omogočili šolanje; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja vse napore indijske vlade za odpravo dela otrok; poziva indijsko vlado in Komisijo, naj še naprej financirata dejavnosti, s katerimi bi otrokom omogočili šolanje;

| 32. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da podjetja EU, ki uporabljajo posebna gospodarska območja, spoštujejo temeljne in druge delavske pravice na podlagi konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Indija ratificirala; |
| --- | --- |

32.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da podjetja EU, ki uporabljajo posebna gospodarska območja, spoštujejo temeljne in druge delavske pravice na podlagi konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Indija ratificirala;

| 33. | poudarja, da so človekove pravice, demokracija in varnost bistveni del odnosov med EU in Indijo; zato obe strani poziva, naj pospešita dialog o odprtih vprašanjih, še zlasti glede Kašmirja; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so človekove pravice, demokracija in varnost bistveni del odnosov med EU in Indijo; zato obe strani poziva, naj pospešita dialog o odprtih vprašanjih, še zlasti glede Kašmirja;

| 34. | odločno podpira vključevanje pravno zavezujočih določb o človekovih pravicah v vse mednarodne sporazume EU, vključno z jasnimi in natančnimi mehanizmi posvetovanja, oblikovanimi po vzoru člena 96 sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

34.

odločno podpira vključevanje pravno zavezujočih določb o človekovih pravicah v vse mednarodne sporazume EU, vključno z jasnimi in natančnimi mehanizmi posvetovanja, oblikovanimi po vzoru člena 96 sporazuma iz Cotonouja;

Vloga Evropskega parlamenta

| 35. | pričakuje, da bosta Svet in Komisija sporazum o prosti trgovini predložila Parlamentu za privolitev v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) (5); |
| --- | --- |

35.

pričakuje, da bosta Svet in Komisija sporazum o prosti trgovini predložila Parlamentu za privolitev v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) (5);

| 36. | poziva Komisijo in Svet, naj pred sklenitvijo sporazuma o prosti trgovini v celoti upoštevata zahteve, ki jih je Parlament izrazil v tej resoluciji; opozarja, da je za veljavnost sporazuma o prosti trgovini nujna odobritev Parlamenta; poziva Komisijo in Svet, naj ne predlagata začasne uporabe sporazuma, dokler tega Parlament ne odobri; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in Svet, naj pred sklenitvijo sporazuma o prosti trgovini v celoti upoštevata zahteve, ki jih je Parlament izrazil v tej resoluciji; opozarja, da je za veljavnost sporazuma o prosti trgovini nujna odobritev Parlamenta; poziva Komisijo in Svet, naj ne predlagata začasne uporabe sporazuma, dokler tega Parlament ne odobri;

Drugi premisleki

| 37. | pozdravlja napredek Indije na poti, da postane darovalka pa tudi prejemnica razvojne pomoči; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja napredek Indije na poti, da postane darovalka pa tudi prejemnica razvojne pomoči;

| 38. | poudarja, da lahko gospodarsko sodelovanje med EU in Indijo, če bo podprto s sistemom skupnih univerzalnih vrednot, postane zgled za sodelovanje z drugimi državami; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da lahko gospodarsko sodelovanje med EU in Indijo, če bo podprto s sistemom skupnih univerzalnih vrednot, postane zgled za sodelovanje z drugimi državami;

| 39. | meni, da mora biti EU posebej pozorna na sektor malih in srednjih podjetij v Indiji, ter zato predlaga, da se v vseh programih za razvojno sodelovanje med EU in Indijo okrepi položaj teh podjetij s pomočjo ukrepov, ki bodo v pomoč pri financiranju tržno usmerjenih lokalnih projektov; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora biti EU posebej pozorna na sektor malih in srednjih podjetij v Indiji, ter zato predlaga, da se v vseh programih za razvojno sodelovanje med EU in Indijo okrepi položaj teh podjetij s pomočjo ukrepov, ki bodo v pomoč pri financiranju tržno usmerjenih lokalnih projektov;

| 40. | pozdravlja razširitev mikrokreditov v Indiji, kar se je pokazalo za učinkovit način za doseganje lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja razširitev mikrokreditov v Indiji, kar se je pokazalo za učinkovit način za doseganje lokalnega razvoja;

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Indije. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Indije.

---

(1)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 589.

(2)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 166.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 591.

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(5)  Člen 218(6)(a)(v) PDEU.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/19

---

Sreda, 11. maj 2011Trgovinski odnosi med EU in Japonsko

P7_TA(2011)0225

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko

2012/C 377 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanjih vidikih konkurenčnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanjih vidikih konkurenčnosti (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Globalna Evropa: konkurenca v svetu - Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Globalna Evropa: konkurenca v svetu - Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o trgovinskih ovirah za naložbe, objavljenega 10. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o trgovinskih ovirah za naložbe, objavljenega 10. marca 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave v Haagu o odnosih med Evropsko skupnostjo ter njenimi državami članicami in Japonsko z dne 18. julija 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave v Haagu o odnosih med Evropsko skupnostjo ter njenimi državami članicami in Japonsko z dne 18. julija 1991,

| — | ob upoštevanju sporazuma o vzajemnem priznavanju med EU in Japonsko, sklenjenega v letu 2001 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o vzajemnem priznavanju med EU in Japonsko, sklenjenega v letu 2001 (9),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju na področju protikonkurenčnih dejavnosti med EU in Japonsko, sklenjenega v letu 2003 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju na področju protikonkurenčnih dejavnosti med EU in Japonsko, sklenjenega v letu 2003 (10),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Japonsko, sklenjenega v letu 2008 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Japonsko, sklenjenega v letu 2008 (11),

| — | ob upoštevanju desetletnega akcijskega načrta, sprejetega na desetem vrhunskem srečanju EU-Japonska 8. decembra 2001 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetletnega akcijskega načrta, sprejetega na desetem vrhunskem srečanju EU-Japonska 8. decembra 2001 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 19. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. aprila 2010 v Tokiu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 19. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. aprila 2010 v Tokiu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 18. vrhunskem srečanju EU-Japonska 4. maja 2009 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 18. vrhunskem srečanju EU-Japonska 4. maja 2009 v Pragi,

| — | ob upoštevanju poročila družbe Copenhagen Economics z naslovom "Ocena trgovinskih in naložbenih ovir med EU in Japonsko", objavljenega 30. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila družbe Copenhagen Economics z naslovom "Ocena trgovinskih in naložbenih ovir med EU in Japonsko", objavljenega 30. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011,

| — | ob upoštevanju načrtovanega vrhunskega srečanja med EU in Japonsko, predvidenega za 25. maj 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrtovanega vrhunskega srečanja med EU in Japonsko, predvidenega za 25. maj 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je večstranski in na pravilih temelječ trgovinski sistem Svetovne trgovinske organizacije (WTO) še vedno najbolj primeren okvir za urejanje in spodbujanje odprte in poštene trgovine, |
| --- | --- |

A.

ker je večstranski in na pravilih temelječ trgovinski sistem Svetovne trgovinske organizacije (WTO) še vedno najbolj primeren okvir za urejanje in spodbujanje odprte in poštene trgovine,

| B. | ker je mnogostranske, večstranske in dvostranske sporazume treba razumeti kot del skupka instrumentov v mednarodnih zadevah ter torej kot standardne značilnosti uravnoteženih in dodatnih političnih in trgovinskih odnosov; |
| --- | --- |

B.

ker je mnogostranske, večstranske in dvostranske sporazume treba razumeti kot del skupka instrumentov v mednarodnih zadevah ter torej kot standardne značilnosti uravnoteženih in dodatnih političnih in trgovinskih odnosov;

| C. | ker bi EU morala prednostno ohraniti zavezo o dosegi uravnoteženih rezultatov razvojne agende iz Dohe, kar bi državam v razvoju pomagalo pri vključevanju v mednarodni trgovinski sistem, medtem ko bi vzporedno nadaljevale z dvostranskimi in večstranskimi trgovinskimi sporazumi z drugimi industrializiranimi državami, kar lahko v krajšem času privede do vzajemne koristi in gospodarske rasti, |
| --- | --- |

C.

ker bi EU morala prednostno ohraniti zavezo o dosegi uravnoteženih rezultatov razvojne agende iz Dohe, kar bi državam v razvoju pomagalo pri vključevanju v mednarodni trgovinski sistem, medtem ko bi vzporedno nadaljevale z dvostranskimi in večstranskimi trgovinskimi sporazumi z drugimi industrializiranimi državami, kar lahko v krajšem času privede do vzajemne koristi in gospodarske rasti,

| D. | ker sta EU in Japonska v letu 2009 skupaj dosegli več kot četrtino svetovnega BDP in opravili več kot 20 % svetovnega trgovanja, |
| --- | --- |

D.

ker sta EU in Japonska v letu 2009 skupaj dosegli več kot četrtino svetovnega BDP in opravili več kot 20 % svetovnega trgovanja,

| E. | ker sta Japonska in EU pomembni vlagateljici v gospodarstvo druga druge s skupnim obsegom neposrednih tujih naložb v višini 200 milijard EUR v letu 2009, |
| --- | --- |

E.

ker sta Japonska in EU pomembni vlagateljici v gospodarstvo druga druge s skupnim obsegom neposrednih tujih naložb v višini 200 milijard EUR v letu 2009,

| F. | ker je v letu 2010 skupni znesek dvostranskega trgovanja med EU in Japonsko (tretje največje nacionalno gospodarstvo na svetu glede BDP) znašal 120 milijard EUR; ker je Japonska šesti največji trgovinski partner EU, EU pa tretji največji trgovinski partner Japonske, |
| --- | --- |

F.

ker je v letu 2010 skupni znesek dvostranskega trgovanja med EU in Japonsko (tretje največje nacionalno gospodarstvo na svetu glede BDP) znašal 120 milijard EUR; ker je Japonska šesti največji trgovinski partner EU, EU pa tretji največji trgovinski partner Japonske,

| G. | ker sta Svet in Komisija ugotovila, da je sposobnost Japonske, da odstrani regulativne ovire za trgovanje, predpogoj za začetek pogajanj o prihodnjih trgovinskih sporazumih med EU in Japonsko, kar bi spodbudilo tesnejšo gospodarsko integracijo med obema strateškima trgovinskima partnerjema, |
| --- | --- |

G.

ker sta Svet in Komisija ugotovila, da je sposobnost Japonske, da odstrani regulativne ovire za trgovanje, predpogoj za začetek pogajanj o prihodnjih trgovinskih sporazumih med EU in Japonsko, kar bi spodbudilo tesnejšo gospodarsko integracijo med obema strateškima trgovinskima partnerjema,

| H. | ker sta EU in Japonska pred skupnimi izzivi, kot je politična in gospodarska rast Kitajske, upočasnitev gospodarske rasti zaradi svetovne finančne krize, demografski upad ter potreba po dostopu do surovin in energetskih virov, poleg tega pa morata zagotoviti stabilnost cen, da bi dvignili svojo industrijo, |
| --- | --- |

H.

ker sta EU in Japonska pred skupnimi izzivi, kot je politična in gospodarska rast Kitajske, upočasnitev gospodarske rasti zaradi svetovne finančne krize, demografski upad ter potreba po dostopu do surovin in energetskih virov, poleg tega pa morata zagotoviti stabilnost cen, da bi dvignili svojo industrijo,

| I. | ker je odprto in pošteno trgovanje močno orodje pri ustvarjanju večje rasti in družbene blaginje z izkoriščanjem primerjalnih prednosti obeh gospodarstev ter potencialne sinergije večje ekonomske integracije in novih vlaganj v gospodarstvo, ki naj temelji na znanju, |
| --- | --- |

I.

ker je odprto in pošteno trgovanje močno orodje pri ustvarjanju večje rasti in družbene blaginje z izkoriščanjem primerjalnih prednosti obeh gospodarstev ter potencialne sinergije večje ekonomske integracije in novih vlaganj v gospodarstvo, ki naj temelji na znanju,

| J. | ker imata EU in Japonska na splošno nizko carino na blago, več kot dve tretjini izvozne vrednosti Unije na Japonsko ter več kot ena tretjina Japonske v EU pa je brez carine, |
| --- | --- |

J.

ker imata EU in Japonska na splošno nizko carino na blago, več kot dve tretjini izvozne vrednosti Unije na Japonsko ter več kot ena tretjina Japonske v EU pa je brez carine,

| K. | ker kljub tem nizkim carinam obseg dvostranske trgovinske izmenjave med EU in Japonsko zaostaja za trgovinsko izmenjavo EU z njenimi drugimi večjimi trgovinskimi partnerji, predvsem zaradi negativnega učinka japonskih netarifnih ovir za dostop do tržnih priložnosti za evropska podjetja, |
| --- | --- |

K.

ker kljub tem nizkim carinam obseg dvostranske trgovinske izmenjave med EU in Japonsko zaostaja za trgovinsko izmenjavo EU z njenimi drugimi večjimi trgovinskimi partnerji, predvsem zaradi negativnega učinka japonskih netarifnih ovir za dostop do tržnih priložnosti za evropska podjetja,

| L. | ker študija družbe Copenhagen Economics iz novembra 2009 kaže, da so stroški trgovanja skupaj z netarifnimi ovirami višji kot obstoječe carinske stopnje ter da največ potencialnega ekonomskega zaslužka lahko pride z odstranitvijo teh netarifnih ovir; ker študija kaže, da se potencialna rast izvoza EU na Japonsko lahko dvigne na 43 milijard EUR ter na 53 milijard EUR japonskega izvoza v EU, če bodo tarifni in netarifni ukrepi zmanjšani, kolikor se da, |
| --- | --- |

L.

ker študija družbe Copenhagen Economics iz novembra 2009 kaže, da so stroški trgovanja skupaj z netarifnimi ovirami višji kot obstoječe carinske stopnje ter da največ potencialnega ekonomskega zaslužka lahko pride z odstranitvijo teh netarifnih ovir; ker študija kaže, da se potencialna rast izvoza EU na Japonsko lahko dvigne na 43 milijard EUR ter na 53 milijard EUR japonskega izvoza v EU, če bodo tarifni in netarifni ukrepi zmanjšani, kolikor se da,

| M. | ker je Komisija v svojem poročilu o trgovinskih ovirah za naložbe v letu 2011 ugotovila, da so ovire za dostop do javnih naročil, nezadostno priznavanje mednarodnih meril za medicinske pripomočke ter prednostna obravnava nacionalnih vodilnih podjetij (na primer za poštne storitve) tri področja, ki najbolj skrbijo EU v zvezi z japonskimi netarifnimi ovirami, |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v svojem poročilu o trgovinskih ovirah za naložbe v letu 2011 ugotovila, da so ovire za dostop do javnih naročil, nezadostno priznavanje mednarodnih meril za medicinske pripomočke ter prednostna obravnava nacionalnih vodilnih podjetij (na primer za poštne storitve) tri področja, ki najbolj skrbijo EU v zvezi z japonskimi netarifnimi ovirami,

| N. | ker je na Japonskem zaščita pravic intelektualne lastnine in njihovo uveljavljanje na visoki ravni; ker imata Japonska in EU skupne cilje in pristope k zadevam v zvezi z zaščito intelektualnih pravic (razen pri geografskih označbah) ter sta obe vključeni v večstranski boj proti ponarejanju in piratstvu, saj sta podpisnici trgovinskega sporazuma proti ponarejanju, |
| --- | --- |

N.

ker je na Japonskem zaščita pravic intelektualne lastnine in njihovo uveljavljanje na visoki ravni; ker imata Japonska in EU skupne cilje in pristope k zadevam v zvezi z zaščito intelektualnih pravic (razen pri geografskih označbah) ter sta obe vključeni v večstranski boj proti ponarejanju in piratstvu, saj sta podpisnici trgovinskega sporazuma proti ponarejanju,

| O. | ker so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) sektor z visoko dodano vrednostjo ter vir rasti v EU in na Japonskem, zlasti glede na nadaljnji razvoj pametnih proizvodov in storitev, |
| --- | --- |

O.

ker so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) sektor z visoko dodano vrednostjo ter vir rasti v EU in na Japonskem, zlasti glede na nadaljnji razvoj pametnih proizvodov in storitev,

| P. | ker je v vseh trgovinskih razpravah z Japonsko treba obravnavati vprašanja v zvezi z naložbami in trgovinskimi storitvami ter poskrbeti, da odprtje trga ne ogrozi nobenih evropskih ali japonskih predpisov o zaščiti javnih storitev in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

P.

ker je v vseh trgovinskih razpravah z Japonsko treba obravnavati vprašanja v zvezi z naložbami in trgovinskimi storitvami ter poskrbeti, da odprtje trga ne ogrozi nobenih evropskih ali japonskih predpisov o zaščiti javnih storitev in kulturne raznolikosti;

| Q. | ker ponovno poudarja svojo solidarnost z japonskim ljudstvom po nedavnih naravnih katastrofah, |
| --- | --- |

Q.

ker ponovno poudarja svojo solidarnost z japonskim ljudstvom po nedavnih naravnih katastrofah,

| 1. | meni, da je mnogostranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja Svetovna trgovinska organizacija (WTO), še vedno najučinkovitejši okvir za vzpostavitev odprte in poštene trgovine na svetovni ravni; meni, da lahko Evropska unija in Japonska prispevata k uspešnemu zaključku pogajanj o razvojni agendi iz Dohe; |
| --- | --- |

1.

meni, da je mnogostranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja Svetovna trgovinska organizacija (WTO), še vedno najučinkovitejši okvir za vzpostavitev odprte in poštene trgovine na svetovni ravni; meni, da lahko Evropska unija in Japonska prispevata k uspešnemu zaključku pogajanj o razvojni agendi iz Dohe;

| 2. | poudarja, da podpira sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko, vendar ni zadovoljen z zelo majhnim napredkom skupine na visoki ravni v zadnjih nekaj letih; meni, da se mora Japonska resno obvezati, da bo še pred začetkom pogajanj odstranila netarifne ovire in zapreke za dostop do japonskih javnih naročil; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da podpira sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko, vendar ni zadovoljen z zelo majhnim napredkom skupine na visoki ravni v zadnjih nekaj letih; meni, da se mora Japonska resno obvezati, da bo še pred začetkom pogajanj odstranila netarifne ovire in zapreke za dostop do japonskih javnih naročil;

| 3. | poudarja, da mora liberalizacija trgovine med EU in Japonsko sobivati s predpisi o zaščiti javnih storitev in kulturne raznolikosti, ne pa jih ovirati, ter spodbujati regulativno zbliževanje in usklajevanje z mnogostranskimi merili, kjer ta že obstajajo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora liberalizacija trgovine med EU in Japonsko sobivati s predpisi o zaščiti javnih storitev in kulturne raznolikosti, ne pa jih ovirati, ter spodbujati regulativno zbliževanje in usklajevanje z mnogostranskimi merili, kjer ta že obstajajo;

| 4. | poudarja, da je trgovinske odnose med EU in Japonsko treba krepiti z odstranitvijo netarifnih ovir za trgovanje in naložbe, vključno z številnimi omejevalnimi predpisi in regulativnimi ukrepi za podjetja iz EU, ki želijo vstopi na japonski trg; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je trgovinske odnose med EU in Japonsko treba krepiti z odstranitvijo netarifnih ovir za trgovanje in naložbe, vključno z številnimi omejevalnimi predpisi in regulativnimi ukrepi za podjetja iz EU, ki želijo vstopi na japonski trg;

| 5. | meni, da bi ena od prednostnih nalog Komisije v trgovinskih pogajanjih z Japonsko morala biti prizadevanja za odstranitev teh ovir in zaprek, ki evropskim malim in srednjim podjetjem močno otežujejo dostop do trga; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi ena od prednostnih nalog Komisije v trgovinskih pogajanjih z Japonsko morala biti prizadevanja za odstranitev teh ovir in zaprek, ki evropskim malim in srednjim podjetjem močno otežujejo dostop do trga;

| 6. | meni, da bi zmanjšanje ali odstranitev japonskih carin na proizvode za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, vključno z njihovimi deli in sestavinami, povečala konkurenčnost in ustvarila visokokakovostna delovna mesta v EU; poleg tega poziva h krepitvi vzajemnega sodelovanja med EU in Japonsko na področju raziskav in razvoja ter zlasti pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, da se pospeši izmenjava informacij o patentih med patentnimi uradi EU in Japonske; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi zmanjšanje ali odstranitev japonskih carin na proizvode za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, vključno z njihovimi deli in sestavinami, povečala konkurenčnost in ustvarila visokokakovostna delovna mesta v EU; poleg tega poziva h krepitvi vzajemnega sodelovanja med EU in Japonsko na področju raziskav in razvoja ter zlasti pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, da se pospeši izmenjava informacij o patentih med patentnimi uradi EU in Japonske;

| 7. | meni, da je ambicije, ki jih ima Komisija v zvezi s prihodnjimi trgovinskimi sporazumi med EU in Japonsko ter zlasti v zvezi z večjim dostopom do trga za evropska podjetja, treba dopolniti s skupnimi obvezami za vsestranski trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

7.

meni, da je ambicije, ki jih ima Komisija v zvezi s prihodnjimi trgovinskimi sporazumi med EU in Japonsko ter zlasti v zvezi z večjim dostopom do trga za evropska podjetja, treba dopolniti s skupnimi obvezami za vsestranski trajnostni razvoj;

| 8. | poudarja, da prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko ne bi koristil le povečanju dvostranskega trgovanja z blagom in storitvami, ampak bi tudi pospešil sodelovanje pri horizontalnih prednostnih nalogah EU, kot so sodelovanje na področju inovacij, regulative, v boju proti tržnim zlorabam ter ne nazadnje sodelovanje pri soočanju z obsežnimi okoljskimi izzivi; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko ne bi koristil le povečanju dvostranskega trgovanja z blagom in storitvami, ampak bi tudi pospešil sodelovanje pri horizontalnih prednostnih nalogah EU, kot so sodelovanje na področju inovacij, regulative, v boju proti tržnim zlorabam ter ne nazadnje sodelovanje pri soočanju z obsežnimi okoljskimi izzivi;

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj v vseh trgovinskih razpravah z Japonsko podprejo in pospešijo pobude za spodbujanje človekovih pravic ter družbenih in okoljskih meril; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice in Komisijo, naj v vseh trgovinskih razpravah z Japonsko podprejo in pospešijo pobude za spodbujanje človekovih pravic ter družbenih in okoljskih meril;

| 10. | meni, da je za celotno oceno trgovinskih odnosov med EU in Japonsko najpomembnejša vsestranska ocena trajnosti in učinka; poziva Komisijo, naj pravočasno predloži tako oceno, kjer naj opredeli predvsem morebitne prednosti in slabosti okrepljenih trgovinskih odnosov med EU in Japonsko za vse zadevne sektorje, zlasti za vse industrijske sektorje in tiste občutljivejše, kot so avtomobilski, elektronski, letalski in strojni sektor; |
| --- | --- |

10.

meni, da je za celotno oceno trgovinskih odnosov med EU in Japonsko najpomembnejša vsestranska ocena trajnosti in učinka; poziva Komisijo, naj pravočasno predloži tako oceno, kjer naj opredeli predvsem morebitne prednosti in slabosti okrepljenih trgovinskih odnosov med EU in Japonsko za vse zadevne sektorje, zlasti za vse industrijske sektorje in tiste občutljivejše, kot so avtomobilski, elektronski, letalski in strojni sektor;

| 11. | priporoča, naj bodo v osnutek prihodnjega trgovinskega sporazuma med EU in Japonsko vključeni dejanski varovalni ukrepi, da se prepreči povečanje uvoza, ki bi povzročil ali bi pretil, da bo povzročil resne težave gospodarstvu EU in Japonske, zlasti na občutljivih področjih, kot so avtomobilska, elektronska, letalska in strojna industrija; |
| --- | --- |

11.

priporoča, naj bodo v osnutek prihodnjega trgovinskega sporazuma med EU in Japonsko vključeni dejanski varovalni ukrepi, da se prepreči povečanje uvoza, ki bi povzročil ali bi pretil, da bo povzročil resne težave gospodarstvu EU in Japonske, zlasti na občutljivih področjih, kot so avtomobilska, elektronska, letalska in strojna industrija;

| 12. | izraža svoje prepričanje, da ima prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko možnosti za uspeh v korist obeh gospodarstev; |
| --- | --- |

12.

izraža svoje prepričanje, da ima prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko možnosti za uspeh v korist obeh gospodarstev;

| 13. | poudarja, da bo Parlament pozvan, naj odobri morebitni prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bo Parlament pozvan, naj odobri morebitni prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0068.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

(3)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 101.

(4)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 47.

(5)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 67.

(6)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 5.

(7)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 16.

(8)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(9)  UL L 284, 29.10.2001, str. 3.

(10)  UL L 183, 22.7.2003, str. 12.

(11)  UL L 62, 6.3.2008, str. 24.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/23

---

Sreda, 11. maj 2011Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe

P7_TA(2011)0226

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom "O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe" (2010/2106(INI))

2012/C 377 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU ter kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (KOM(2010)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU ter kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (KOM(2010)0066),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. junija 2010 o pripravi gozdov na podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. junija 2010 o pripravi gozdov na podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. marca 2010 o biotski raznovrstnosti po letu 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. marca 2010 o biotski raznovrstnosti po letu 2010,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije o prilagajanju podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (KOM(2009)0147) in svoje resolucije o tem z dne 6. maja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije o prilagajanju podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (KOM(2009)0147) in svoje resolucije o tem z dne 6. maja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju Ministrske konference za varovanje gozdov v Evropi – Forest Europe, njenih različnih resolucij in strokovnega dela, opravljenega pri pripravi smernic, meril in kazalnikov za trajnostno upravljanje gozdov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ministrske konference za varovanje gozdov v Evropi – Forest Europe, njenih različnih resolucij in strokovnega dela, opravljenega pri pripravi smernic, meril in kazalnikov za trajnostno upravljanje gozdov,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. februarja 1999 o gozdarski strategiji za EU (2) in poročila Komisije o njenem izvajanju (KOM(2005)0084), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. februarja 1999 o gozdarski strategiji za EU (2) in poročila Komisije o njenem izvajanju (KOM(2005)0084),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za gozdove 2006–2011 (KOM(2006)0302) in vmesne ocene njegovega izvajanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za gozdove 2006–2011 (KOM(2006)0302) in vmesne ocene njegovega izvajanja (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (4), zbirnega poročila o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (KOM (2009)0358) in svojih resolucij z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (5) ter z dne 3. februarja 2009 o divjini v Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (4), zbirnega poročila o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (KOM (2009)0358) in svojih resolucij z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (5) ter z dne 3. februarja 2009 o divjini v Evropi (6),

| — | ob upoštevanju sklepov desete konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti iz Nagoje oktobra 2010 in ciljev biotske raznovrstnosti iz Aičija, zlasti zaveze o zaščiti 17 % kopenskih in celinskih vodnih območij z učinkovitimi ohranitvenimi ukrepi, vključenimi v širšo krajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov desete konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti iz Nagoje oktobra 2010 in ciljev biotske raznovrstnosti iz Aičija, zlasti zaveze o zaščiti 17 % kopenskih in celinskih vodnih območij z učinkovitimi ohranitvenimi ukrepi, vključenimi v širšo krajino,

| — | ob upoštevanju študije "Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry (Oblikovanje komunikacije o gozdovih v Evropski uniji: odnos javnosti do gozdov in gozdarstva) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije "Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry (Oblikovanje komunikacije o gozdovih v Evropski uniji: odnos javnosti do gozdov in gozdarstva) (7),

| — | ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola ter poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o dobrih praksah rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva (LULUCF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola ter poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o dobrih praksah rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva (LULUCF),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za biomaso (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za biomaso (KOM(2005)0628),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (direktiva o obnovljivih virih energije) (8), Direktive 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (direktiva ETS) (9), Odločbe št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (odločba o skupnih prizadevanjih) (10), poročila Komisije o trajnostnih zahtevah glede uporabe trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju (KOM (2010)0011), četrtega ocenjevalnega poročila odbora IPCC o devetem poglavju (gozdarstvo) in rezultatov javnega posvetovanja o pripravi poročila o trajnostnem sistemu za uporabo biomase za pridobivanje energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (direktiva o obnovljivih virih energije) (8), Direktive 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (direktiva ETS) (9), Odločbe št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (odločba o skupnih prizadevanjih) (10), poročila Komisije o trajnostnih zahtevah glede uporabe trdnih in plinastih virov biomase v elektroenergetiki, ogrevanju in hlajenju (KOM (2010)0011), četrtega ocenjevalnega poročila odbora IPCC o devetem poglavju (gozdarstvo) in rezultatov javnega posvetovanja o pripravi poročila o trajnostnem sistemu za uporabo biomase za pridobivanje energije,

| — | ob upoštevanju Evropskega programa za podnebne spremembe in dela, ki ga je opravila strokovna skupina za podnebno politiko za dobre prakse rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega programa za podnebne spremembe in dela, ki ga je opravila strokovna skupina za podnebno politiko za dobre prakse rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva (11),

| — | ob upoštevanju svojih študij št. 449.292 z oceno zelene knjige o varovanju gozdov in informiranju v EU, št. 440.329 o gozdarstvu in sistemu EU za trgovanje z emisijami in št. 449.237 o evropski strategiji za preprečevanje gozdnih požarov in boj proti njim, pa tudi sklepov s seje podskupine za gozdove pri medskupini za podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost in trajnostni razvoj dne 13. julija 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih študij št. 449.292 z oceno zelene knjige o varovanju gozdov in informiranju v EU, št. 440.329 o gozdarstvu in sistemu EU za trgovanje z emisijami in št. 449.237 o evropski strategiji za preprečevanje gozdnih požarov in boj proti njim, pa tudi sklepov s seje podskupine za gozdove pri medskupini za podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost in trajnostni razvoj dne 13. julija 2010 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju evropske konvencije o krajini iz leta 2000 (konvencija iz Firenc), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske konvencije o krajini iz leta 2000 (konvencija iz Firenc),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (12) in pregleda režima EU za zdravstveno varstvo rastlin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (12) in pregleda režima EU za zdravstveno varstvo rastlin,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila pobude TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – Ekonomika ekosistemov in biotske raznovrstnosti) o uvajanju ekonomike narave in njenega posodobljenega pregleda podnebnih vprašanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila pobude TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – Ekonomika ekosistemov in biotske raznovrstnosti) o uvajanju ekonomike narave in njenega posodobljenega pregleda podnebnih vprašanj,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. aprila 2010 o preprečevanju gozdnih požarov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. aprila 2010 o preprečevanju gozdnih požarov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. in 9. novembra 2010 o inovativnih rešitvah za financiranje preprečevanja nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. in 9. novembra 2010 o inovativnih rešitvah za financiranje preprečevanja nesreč,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (13),

| — | ob upoštevanju poročila o končnem izvajanju sistema Forest Focus (KOM(2010)0430), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o končnem izvajanju sistema Forest Focus (KOM(2010)0430),

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 9/2006 "European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy" (Evropski tipi gozdov: kategorije in tipi za poročanje in politiko trajnostnega upravljanja gozdov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 9/2006 "European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy" (Evropski tipi gozdov: kategorije in tipi za poročanje in politiko trajnostnega upravljanja gozdov),

| — | ob upoštevanju poročila generalnemu direktoratu Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja "Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation" (Učinki podnebnih sprememb za evropske gozdove in možnosti prilagajanja) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnemu direktoratu Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja "Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation" (Učinki podnebnih sprememb za evropske gozdove in možnosti prilagajanja) (14),

| — | ob upoštevanju poročila generalnemu direktoratu Komisije za okolje "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" (Možnosti politike EU za zaščito evropskih gozdov pred škodljivimi vplivi) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnemu direktoratu Komisije za okolje "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" (Možnosti politike EU za zaščito evropskih gozdov pred škodljivimi vplivi) (15),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 9/2004 o gozdarskih ukrepih v okviru politike razvoja podeželja (skupaj z odgovori Komisije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 9/2004 o gozdarskih ukrepih v okviru politike razvoja podeželja (skupaj z odgovori Komisije),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (16),

| — | ob upoštevanju priporočil mreže strokovnjakov Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO)/Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE)/Mednarodne organizacije dela (ILO) za izvajanje trajnostnega upravljanja gozdov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil mreže strokovnjakov Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO)/Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE)/Mednarodne organizacije dela (ILO) za izvajanje trajnostnega upravljanja gozdov,

| — | ob upoštevanju resolucije H1 Ministrske konference za varovanje gozdov v Evropi (MCPFE) v Helsinkih, ki trajnostno upravljanje gozdov opredeljuje kot "gospodarjenje z gozdovi in gozdnimi območji ter njihovo rabo na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biološko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in sposobnost zdaj in v prihodnje izpolnjevati ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, brez povzročanja škode na drugih ekosistemih", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije H1 Ministrske konference za varovanje gozdov v Evropi (MCPFE) v Helsinkih, ki trajnostno upravljanje gozdov opredeljuje kot "gospodarjenje z gozdovi in gozdnimi območji ter njihovo rabo na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biološko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in sposobnost zdaj in v prihodnje izpolnjevati ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, brez povzročanja škode na drugih ekosistemih",

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0113/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0113/2011),

| A. | ker gozdovi in gozdnata zemljišča pokrivajo 42 % površine EU, ker na gozdarstvu temelječe gospodarske dejavnosti zagotavljajo več kot 300 milijard EUR prometa in več kot 2 milijona delovnih mest, predvsem na podeželju, z lesom in turističnimi možnostmi pa prispevajo h gospodarski rasti, delovnim mestom in blaginji, |
| --- | --- |

A.

ker gozdovi in gozdnata zemljišča pokrivajo 42 % površine EU, ker na gozdarstvu temelječe gospodarske dejavnosti zagotavljajo več kot 300 milijard EUR prometa in več kot 2 milijona delovnih mest, predvsem na podeželju, z lesom in turističnimi možnostmi pa prispevajo h gospodarski rasti, delovnim mestom in blaginji,

| B. | ker gozdovi EU predstavljajo celoto biosfer, ki presega zgolj drevesa, zagotavljajo neprecenljive ekosistemske storitve, na primer skladiščenje ogljika, uravnavanje vodotokov, ohranjanje krajine in rodovitnosti tal, varovanje tal pred erozijo in dezertifikacijo ter varstvo pred naravnimi nesrečami, kar je izredno velikega pomena za kmetijstvo, razvoj podeželja in kakovost življenja evropskih državljanov, |
| --- | --- |

B.

ker gozdovi EU predstavljajo celoto biosfer, ki presega zgolj drevesa, zagotavljajo neprecenljive ekosistemske storitve, na primer skladiščenje ogljika, uravnavanje vodotokov, ohranjanje krajine in rodovitnosti tal, varovanje tal pred erozijo in dezertifikacijo ter varstvo pred naravnimi nesrečami, kar je izredno velikega pomena za kmetijstvo, razvoj podeželja in kakovost življenja evropskih državljanov,

| C. | ker je okoli 40 % gozdov EU v javni lasti, okoli 60 % pa v lasti več kot deset milijonov zasebnih lastnikov, tako da so za varstvo gozdov in njihovo trajnostno rabo z trajnostnim upravljanjem na terenu odgovorni javni organi in zasebniki, |
| --- | --- |

C.

ker je okoli 40 % gozdov EU v javni lasti, okoli 60 % pa v lasti več kot deset milijonov zasebnih lastnikov, tako da so za varstvo gozdov in njihovo trajnostno rabo z trajnostnim upravljanjem na terenu odgovorni javni organi in zasebniki,

| D. | ker je kljub alarmantni stopnji krčenja gozdov v različnih delih sveta stopnja gozdnatosti v EU stabilna, ocenjuje pa se tudi, da se povečuje ogljik v lesni biomasi; ker skladiščenje ogljika v gozdovih po Evropi kljub na splošno pozitivnim težnjam ostaja veliko pod naravno zmogljivostjo in bi se lahko preobrnila v vir ogljika, saj je vse več pritiska za izkoriščanje, tako da v EU zaradi gozdnih požarov in nezakonite sečnje vsako leto izgubimo približno 500 000 hektarjev gozda, |
| --- | --- |

D.

ker je kljub alarmantni stopnji krčenja gozdov v različnih delih sveta stopnja gozdnatosti v EU stabilna, ocenjuje pa se tudi, da se povečuje ogljik v lesni biomasi; ker skladiščenje ogljika v gozdovih po Evropi kljub na splošno pozitivnim težnjam ostaja veliko pod naravno zmogljivostjo in bi se lahko preobrnila v vir ogljika, saj je vse več pritiska za izkoriščanje, tako da v EU zaradi gozdnih požarov in nezakonite sečnje vsako leto izgubimo približno 500 000 hektarjev gozda,

| E. | ker je 30 % območij NATURA 2000 gozdni in gozdnatih habitatov, ki imajo v mreži biotopov pomembno vezno vlogo, ker je 66 % gozdnih habitatnih tipov v interesu Skupnosti v slabo ohranjenih, |
| --- | --- |

E.

ker je 30 % območij NATURA 2000 gozdni in gozdnatih habitatov, ki imajo v mreži biotopov pomembno vezno vlogo, ker je 66 % gozdnih habitatnih tipov v interesu Skupnosti v slabo ohranjenih,

| F. | ker gorski gozdovi tvorijo tretjino vseh gozdnih površin v EU in so bistvenega pomena za naravno krajino, saj pomagajo varovati tla in regulirati oskrbo z vodo; ker imajo ti gozdovi ključno vlogo pri lokalnih gospodarskih dejavnostih, |
| --- | --- |

F.

ker gorski gozdovi tvorijo tretjino vseh gozdnih površin v EU in so bistvenega pomena za naravno krajino, saj pomagajo varovati tla in regulirati oskrbo z vodo; ker imajo ti gozdovi ključno vlogo pri lokalnih gospodarskih dejavnostih,

| G. | ker lahko zaščita zadnjih preostalih območij divjine prispeva k zaustavitvi izgubljanja biotske raznovrstnosti in slabšanja ekosistemskih storitev v EU do leta 2020, |
| --- | --- |

G.

ker lahko zaščita zadnjih preostalih območij divjine prispeva k zaustavitvi izgubljanja biotske raznovrstnosti in slabšanja ekosistemskih storitev v EU do leta 2020,

| H. | ker naj bi proizvodnja energije iz trdne biomase in bioloških odpadkov po napovedih do leta 2020 predstavljala 58 % obnovljivih virov energije EU, delež biomase gozdnega izvora pa naj bi relativno gledano upadel, vendar je vse več povpraševanja po lesu kot viru energije; ker je torej potrebna previdnost, da se prepreči nezakonita sečnja in intenziviranje gozdarskih praks, ki bi utegnile v nekaterih državah članicah povečati razmerje med sečnjo in prirastom za več kot 100 %, kar bi imelo nasprotni učinek za cilje glede podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti; ker bi energija iz biomase morala biti manj odvisna od gozdne biomase, |
| --- | --- |

H.

ker naj bi proizvodnja energije iz trdne biomase in bioloških odpadkov po napovedih do leta 2020 predstavljala 58 % obnovljivih virov energije EU, delež biomase gozdnega izvora pa naj bi relativno gledano upadel, vendar je vse več povpraševanja po lesu kot viru energije; ker je torej potrebna previdnost, da se prepreči nezakonita sečnja in intenziviranje gozdarskih praks, ki bi utegnile v nekaterih državah članicah povečati razmerje med sečnjo in prirastom za več kot 100 %, kar bi imelo nasprotni učinek za cilje glede podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti; ker bi energija iz biomase morala biti manj odvisna od gozdne biomase,

| I. | ker je treba varstvo gozdov in njihovih funkcij vključiti v vse politike EU, ki zadevajo gozdove, |
| --- | --- |

I.

ker je treba varstvo gozdov in njihovih funkcij vključiti v vse politike EU, ki zadevajo gozdove,

| J. | ker so gozdovi živi in razvijajoči se ekosistemi, ki pogosto segajo prek državnih meja in jih lahko različno razvrstimo, na primer glede na bioklimatsko območje ali tip gozda, in ker je Evropska agencija za okolje (EEA) za usmerjanje odločanja v politikah EU razvila posebno nomenklaturo gozdov; ker bi bilo treba v politikah EU, ki zadevajo gozdove, upoštevati najnovejša znanstvena dognanja z vseh področij, na primer o celinskem razvodju, in pri teh politikah bi bilo treba preprečiti, da bi postale preširoke in premalo uporabne, |
| --- | --- |

J.

ker so gozdovi živi in razvijajoči se ekosistemi, ki pogosto segajo prek državnih meja in jih lahko različno razvrstimo, na primer glede na bioklimatsko območje ali tip gozda, in ker je Evropska agencija za okolje (EEA) za usmerjanje odločanja v politikah EU razvila posebno nomenklaturo gozdov; ker bi bilo treba v politikah EU, ki zadevajo gozdove, upoštevati najnovejša znanstvena dognanja z vseh področij, na primer o celinskem razvodju, in pri teh politikah bi bilo treba preprečiti, da bi postale preširoke in premalo uporabne,

| K. | ker se različni tipi gozdov in gozdarski sektor zaradi podnebnih sprememb lahko soočijo z različnimi nepredvidljivimi biotskimi in abiotskimi nevarnostmi, na primer škodljivci, nevihtami, sušo in požari, zaradi česar je osnova prizadevanj za njihovo zaščito njihova odpornost, |
| --- | --- |

K.

ker se različni tipi gozdov in gozdarski sektor zaradi podnebnih sprememb lahko soočijo z različnimi nepredvidljivimi biotskimi in abiotskimi nevarnostmi, na primer škodljivci, nevihtami, sušo in požari, zaradi česar je osnova prizadevanj za njihovo zaščito njihova odpornost,

| L. | ker so zanesljive in primerljive informacije o stanju gozdov EU ter posledicah podnebnih sprememb in proizvodnih vzorcev v gozdovih pomemben predpogoj za politiko in načrtovanje, tudi v zvezi s prispevkom gozdov k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, |
| --- | --- |

L.

ker so zanesljive in primerljive informacije o stanju gozdov EU ter posledicah podnebnih sprememb in proizvodnih vzorcev v gozdovih pomemben predpogoj za politiko in načrtovanje, tudi v zvezi s prispevkom gozdov k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje,

| M. | ker naravni in podtaknjeni gozdni požari, slednji pogosto iz prikritih vzgibov, vsako leto uničijo več kot 400 000 hektarov gozdov, ne samo v Sredozemlju, pri čemer nastane velika škoda pri človeških življenjih, nepremičninah, zaposlovanju, biotski raznovrstnosti in varovalni funkciji gozdov; ker je regeneracija po požaru v vseh gozdovih še posebej težavna, pri omrežju Natura 2000 pa onemogoči uresničevanje njegovih ciljev, |
| --- | --- |

M.

ker naravni in podtaknjeni gozdni požari, slednji pogosto iz prikritih vzgibov, vsako leto uničijo več kot 400 000 hektarov gozdov, ne samo v Sredozemlju, pri čemer nastane velika škoda pri človeških življenjih, nepremičninah, zaposlovanju, biotski raznovrstnosti in varovalni funkciji gozdov; ker je regeneracija po požaru v vseh gozdovih še posebej težavna, pri omrežju Natura 2000 pa onemogoči uresničevanje njegovih ciljev,

| N. | ker omenjena bela knjiga o prilagajanju na podnebne spremembe zajema gozdove kot eno od ključnih področij ukrepanja, pri čemer je poudarjeno, da bi bilo treba gozdarsko strategijo EU posodobiti, da bi zajela tudi vidike, povezane s spreminjanjem podnebja, |
| --- | --- |

N.

ker omenjena bela knjiga o prilagajanju na podnebne spremembe zajema gozdove kot eno od ključnih področij ukrepanja, pri čemer je poudarjeno, da bi bilo treba gozdarsko strategijo EU posodobiti, da bi zajela tudi vidike, povezane s spreminjanjem podnebja,

| O. | ker je samo 5 %, evropskih gozdov prvinskega pragozda, v katerega človek še ni posegal; ker majhen delež tovrstnih gozdov skupaj z vse večjo razdrobljenostjo preostalih vrst gozdov povečuje dovzetnost gozdov za podnebne nevarnosti, to pa delno pojasnjuje nepretrgano slabo stanje ohranjenosti številnih ogroženih evropskih gozdnih vrst, |
| --- | --- |

O.

ker je samo 5 %, evropskih gozdov prvinskega pragozda, v katerega človek še ni posegal; ker majhen delež tovrstnih gozdov skupaj z vse večjo razdrobljenostjo preostalih vrst gozdov povečuje dovzetnost gozdov za podnebne nevarnosti, to pa delno pojasnjuje nepretrgano slabo stanje ohranjenosti številnih ogroženih evropskih gozdnih vrst,

| P. | ker bi krepitev varovalnih funkcij gozdov morala biti del strategij EU in držav članic za civilno zaščito, še zlasti ob spoprijemanju z ekstremnimi pojavi, povezanimi s podnebjem, kot so požari in poplave, |
| --- | --- |

P.

ker bi krepitev varovalnih funkcij gozdov morala biti del strategij EU in držav članic za civilno zaščito, še zlasti ob spoprijemanju z ekstremnimi pojavi, povezanimi s podnebjem, kot so požari in poplave,

| Q. | ker je poročilo pobude TEEB predstavilo prepričljive argumente glede stroškov in koristi javnih naložb v ekosistemsko naravnane pristope za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev, predvsem v zvezi z zeleno infrastrukturo, na primer obnavljanjem in ohranjanjem gozdov, |
| --- | --- |

Q.

ker je poročilo pobude TEEB predstavilo prepričljive argumente glede stroškov in koristi javnih naložb v ekosistemsko naravnane pristope za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev, predvsem v zvezi z zeleno infrastrukturo, na primer obnavljanjem in ohranjanjem gozdov,

| R. | ker je treba upoštevati in podpirati različne nacionalne, regionalne in lokalne sisteme upravljanja gozdov, da se izboljša njihova zmožnost prilagajanja, |
| --- | --- |

R.

ker je treba upoštevati in podpirati različne nacionalne, regionalne in lokalne sisteme upravljanja gozdov, da se izboljša njihova zmožnost prilagajanja,

| S. | ker zmogljivost evropskih gozdov, da so učinkoviti ponori ogljikovega dioksida, amoniaka in dušikovih oksidov, še vedno ni dovolj raziskana, les iz trajnostno upravljanih gozdov pa bi utegnil imeti dodatne trajnostne koristi, saj se ga da reciklirati in je z ogljikom bogat nadomestek za energetsko intenzivne materiale – kovinske zlitine, plastiko in beton, ki se jih veliko uporablja v gradbeništvu in drugih panogah, |
| --- | --- |

S.

ker zmogljivost evropskih gozdov, da so učinkoviti ponori ogljikovega dioksida, amoniaka in dušikovih oksidov, še vedno ni dovolj raziskana, les iz trajnostno upravljanih gozdov pa bi utegnil imeti dodatne trajnostne koristi, saj se ga da reciklirati in je z ogljikom bogat nadomestek za energetsko intenzivne materiale – kovinske zlitine, plastiko in beton, ki se jih veliko uporablja v gradbeništvu in drugih panogah,

| T. | ker se bo po podatkih, ki jih je zbrala Komisija, južna Evropa v poletnih mesecih segrevala dvakrat hitreje kot ostala Evropa, poletne padavine na jugu pa se bodo vsako desetletje zmanjšale za 5 %, |
| --- | --- |

T.

ker se bo po podatkih, ki jih je zbrala Komisija, južna Evropa v poletnih mesecih segrevala dvakrat hitreje kot ostala Evropa, poletne padavine na jugu pa se bodo vsako desetletje zmanjšale za 5 %,

| U. | ker ima akcijski načrt EU za gozdove štiri cilje: izboljšanje dolgoročne konkurenčnosti, varstvo okolja, prispevek h kakovosti življenja in spodbujanje usklajevanja, in ker je bil predvsem pri izpolnjevanju prvega cilja dosežen precejšen napredek, |
| --- | --- |

U.

ker ima akcijski načrt EU za gozdove štiri cilje: izboljšanje dolgoročne konkurenčnosti, varstvo okolja, prispevek h kakovosti življenja in spodbujanje usklajevanja, in ker je bil predvsem pri izpolnjevanju prvega cilja dosežen precejšen napredek,

| V. | ker je bilo v procesu Forest Europe že doseženo prostovoljno evropsko soglasje o trajnostnem upravljanju gozdov; ker obstoječi okvir trajnostnega upravljanja gozdov ni splošno priznan in se ne izvaja dosledno, |
| --- | --- |

V.

ker je bilo v procesu Forest Europe že doseženo prostovoljno evropsko soglasje o trajnostnem upravljanju gozdov; ker obstoječi okvir trajnostnega upravljanja gozdov ni splošno priznan in se ne izvaja dosledno,

| W. | ker so bile kot del procesa Forest Europe opravljene obsežne priprave na pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu in ker je na prihodnji konferenci v Oslu junija 2011 moč pričakovati odločitve glede tega instrumenta, |
| --- | --- |

W.

ker so bile kot del procesa Forest Europe opravljene obsežne priprave na pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu in ker je na prihodnji konferenci v Oslu junija 2011 moč pričakovati odločitve glede tega instrumenta,

| X. | ker sta uredbi o preprečevanju gozdnih požarov (17) in o sistemu Forest Focus (18) prenehali veljati, zaradi česar je prišlo do ad hoc poročanja in neustreznega financiranja, |
| --- | --- |

X.

ker sta uredbi o preprečevanju gozdnih požarov (17) in o sistemu Forest Focus (18) prenehali veljati, zaradi česar je prišlo do ad hoc poročanja in neustreznega financiranja,

| Y. | ker bi morala biti genetska selekcija usmerjena k izboljšanju prilagodljivosti gozdnega ekosistema, |
| --- | --- |

Y.

ker bi morala biti genetska selekcija usmerjena k izboljšanju prilagodljivosti gozdnega ekosistema,

| Z. | ker je potrebnih več informacij o vplivu gozdov na vremenske vzorce na evropski ravni, |
| --- | --- |

Z.

ker je potrebnih več informacij o vplivu gozdov na vremenske vzorce na evropski ravni,

| AA. | ker je zgoraj omenjeno poročilo Komisiji iz leta 2009 o možnostih politike EU za zaščito evropskih gozdov pred škodljivimi vplivi opredelilo in preučilo štiri možnosti politike, ki zajemajo nadaljevanje sedanjega pristopa, odprto metodo usklajevanja, povečano spremljanje in uvedbo okvirne direktive o gozdovih, |
| --- | --- |

AA.

ker je zgoraj omenjeno poročilo Komisiji iz leta 2009 o možnostih politike EU za zaščito evropskih gozdov pred škodljivimi vplivi opredelilo in preučilo štiri možnosti politike, ki zajemajo nadaljevanje sedanjega pristopa, odprto metodo usklajevanja, povečano spremljanje in uvedbo okvirne direktive o gozdovih,

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU ter o tem, kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe; meni, da bi bilo treba strategijo EU o gozdovih okrepiti, da se izboljšata trajnostno upravljanje in ohranjanje gozdov v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU ter o tem, kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe; meni, da bi bilo treba strategijo EU o gozdovih okrepiti, da se izboljšata trajnostno upravljanje in ohranjanje gozdov v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2. | vseeno poudarja, da lahko EU v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji ukrepa na področjih, kjer države članice očitno ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa; |
| --- | --- |

2.

vseeno poudarja, da lahko EU v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji ukrepa na področjih, kjer države članice očitno ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa;

| 3. | pozdravlja mnenje Komisije, da bi morali gozdove obravnavati kot najpomembnejši dejavnik pri reševanju podnebne krize; poudarja, da je trajnostno upravljanje gozdov osrednjega pomena za to, da EU doseže svoje podnebne cilje in zagotovi potrebne ekosistemske storitve, kot so biotska raznovrstnost, zaščita pred naravnimi nesrečami in zajemanje CO2 iz ozračja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja mnenje Komisije, da bi morali gozdove obravnavati kot najpomembnejši dejavnik pri reševanju podnebne krize; poudarja, da je trajnostno upravljanje gozdov osrednjega pomena za to, da EU doseže svoje podnebne cilje in zagotovi potrebne ekosistemske storitve, kot so biotska raznovrstnost, zaščita pred naravnimi nesrečami in zajemanje CO2 iz ozračja;

| 4. | opozarja, da gozdovi tvorijo biosfere, ki obsegajo veliko več kot zgolj drevesa, in da je zato njihova odpornost odvisna od biotske raznovrstnosti ne samo dreves, temveč vseh gozdnih organizmov, zlasti divjih gozdnih živali, ter da so gozdovi bistvenega pomena za prilagajanje evropskih družb podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da gozdovi tvorijo biosfere, ki obsegajo veliko več kot zgolj drevesa, in da je zato njihova odpornost odvisna od biotske raznovrstnosti ne samo dreves, temveč vseh gozdnih organizmov, zlasti divjih gozdnih živali, ter da so gozdovi bistvenega pomena za prilagajanje evropskih družb podnebnim spremembam;

| 5. | opominja, da so gozdovi glavna shramba ogljika in imajo zato bistveno vlogo v boju proti podnebnim spremembam; poudarja, da je zato za EU življenjskega pomena, da okrepi svojo strategijo za boj proti dejavnikom, ki povzročajo slabšanje kakovosti gozdov, kot so požari in onesnaženost zraka; |
| --- | --- |

5.

opominja, da so gozdovi glavna shramba ogljika in imajo zato bistveno vlogo v boju proti podnebnim spremembam; poudarja, da je zato za EU življenjskega pomena, da okrepi svojo strategijo za boj proti dejavnikom, ki povzročajo slabšanje kakovosti gozdov, kot so požari in onesnaženost zraka;

| 6. | je prepričan, da je ekološka trajnost predpogoj za ohranitev gospodarskih in družbenih funkcij evropskih gozdov; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je ekološka trajnost predpogoj za ohranitev gospodarskih in družbenih funkcij evropskih gozdov;

| 7. | poudarja vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost gozdov pri prilagajanju na podnebne spremembe, in potrebo po izboljšanju znanja o kazalnikih biotske raznovrstnosti gozdov, predvsem o njihovi genetski zmogljivosti, za boljše prilagajanje; |
| --- | --- |

7.

poudarja vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost gozdov pri prilagajanju na podnebne spremembe, in potrebo po izboljšanju znanja o kazalnikih biotske raznovrstnosti gozdov, predvsem o njihovi genetski zmogljivosti, za boljše prilagajanje;

| 8. | čestita Komisiji za izčrpno analizo biotskih in abiotskih nevarnosti v zeleni knjigi ter opozarja, da je treba poleg tega preučiti tudi druge dejavnike, ki so neposredno povezani z učinkom podnebnih sprememb na gozdove, kot je defoliacija, pri čemer opominja, da se je površina osutih drevesnih krošenj v južnoevropskih gozdovih v zadnjih dvajsetih letih podvojila, kar je neposredno povzročilo manjšo zmogljivost in učinkovitost procesov vezave ogljika ter zmanjšanje blažilnega učinka gozdov med sušo ali vročinskimi valovi zaradi predčasnega odpadanja listja; |
| --- | --- |

8.

čestita Komisiji za izčrpno analizo biotskih in abiotskih nevarnosti v zeleni knjigi ter opozarja, da je treba poleg tega preučiti tudi druge dejavnike, ki so neposredno povezani z učinkom podnebnih sprememb na gozdove, kot je defoliacija, pri čemer opominja, da se je površina osutih drevesnih krošenj v južnoevropskih gozdovih v zadnjih dvajsetih letih podvojila, kar je neposredno povzročilo manjšo zmogljivost in učinkovitost procesov vezave ogljika ter zmanjšanje blažilnega učinka gozdov med sušo ali vročinskimi valovi zaradi predčasnega odpadanja listja;

| 9. | priznava pomembni prispevek obstoječih svetovnih sistemov certificiranja, kot sta organizacija Forest Stewardship Council (FSC) in program za potrditev sistemov za certificiranje gozdov (PEFC), k trajnostnemu gozdarstvu; |
| --- | --- |

9.

priznava pomembni prispevek obstoječih svetovnih sistemov certificiranja, kot sta organizacija Forest Stewardship Council (FSC) in program za potrditev sistemov za certificiranje gozdov (PEFC), k trajnostnemu gozdarstvu;

Gozdarska strategija EU in akcijski načrt za gozdove

| 10. | poudarja, da je treba gozdarsko strategijo EU in akcijski načrt za gozdarstvo posodobiti, da bodo vključeni tudi razsežnost podnebnih sprememb in širša vprašanja varstva gozdov; želi spomniti, da mora tovrstno revizijo vsekakor spremljati obsežna razprava o gozdarski politiki z državami članicami in vsemi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva izvajanje predlaganih ukrepov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba gozdarsko strategijo EU in akcijski načrt za gozdarstvo posodobiti, da bodo vključeni tudi razsežnost podnebnih sprememb in širša vprašanja varstva gozdov; želi spomniti, da mora tovrstno revizijo vsekakor spremljati obsežna razprava o gozdarski politiki z državami članicami in vsemi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva izvajanje predlaganih ukrepov;

| 11. | pozdravlja uspeh prizadevanj EU za dosego svetovne konkurenčnosti evropskih gospodarskih dejavnosti, temelječih na gozdarstvu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja uspeh prizadevanj EU za dosego svetovne konkurenčnosti evropskih gospodarskih dejavnosti, temelječih na gozdarstvu;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za uresničevanje okoljskih ciljev in ciljev za kakovost življenja iz akcijskega načrta za gozdove, katerega izvajanje je zaenkrat v zaostanku; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za uresničevanje okoljskih ciljev in ciljev za kakovost življenja iz akcijskega načrta za gozdove, katerega izvajanje je zaenkrat v zaostanku;

| 13. | poziva Komisijo, naj izvede analizo politik EU, ki vplivajo na gozdove EU, in ugotovi, ali so skladne in ali zagotavljajo varstvo gozdov; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj izvede analizo politik EU, ki vplivajo na gozdove EU, in ugotovi, ali so skladne in ali zagotavljajo varstvo gozdov;

| 14. | poziva Komisijo, naj izvede analizo trenutno razpoložljivih sredstev za gozdove in gozdarstvo ter v skladu s sklepi Sveta za okolje iz marca 2010 prerazporedi obstoječa sredstva, ki imajo negativen učinek za biotsko raznovrstnost gozdov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj izvede analizo trenutno razpoložljivih sredstev za gozdove in gozdarstvo ter v skladu s sklepi Sveta za okolje iz marca 2010 prerazporedi obstoječa sredstva, ki imajo negativen učinek za biotsko raznovrstnost gozdov;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje ukrepov iz sporočila Komisije z dne 27. februarja 2008 o inovativnih in trajnostnih gospodarskih panogah EU, ki temeljijo na gozdarstvu (KOM(2008)0113 konč.), pri čemer naj upoštevajo, da bi utegnili lesni proizvodi zaradi čezmernega urejanja postati manj konkurenčni kot neobnovljivi in energetsko intenzivni materiali; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje ukrepov iz sporočila Komisije z dne 27. februarja 2008 o inovativnih in trajnostnih gospodarskih panogah EU, ki temeljijo na gozdarstvu (KOM(2008)0113 konč.), pri čemer naj upoštevajo, da bi utegnili lesni proizvodi zaradi čezmernega urejanja postati manj konkurenčni kot neobnovljivi in energetsko intenzivni materiali;

| 16. | poudarja, da bi ukrepi za varstvo gozdov morali odsevati čezmejno naravo biotskih in abiotskih nevarnosti glede na tip gozda, bioklimatsko območje in regionalne razmere; poleg tega poudarja, da bi bilo treba ukrepati za podporo, usklajevanje in dopolnjevanje političnih pobud držav članic in regij, kjer bi lahko EU prispevala dodano vrednost, in sicer v skladu z gozdno nomenklaturo, ki jo je razvila Evropska agencija za okolje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi ukrepi za varstvo gozdov morali odsevati čezmejno naravo biotskih in abiotskih nevarnosti glede na tip gozda, bioklimatsko območje in regionalne razmere; poleg tega poudarja, da bi bilo treba ukrepati za podporo, usklajevanje in dopolnjevanje političnih pobud držav članic in regij, kjer bi lahko EU prispevala dodano vrednost, in sicer v skladu z gozdno nomenklaturo, ki jo je razvila Evropska agencija za okolje;

| 17. | poudarja, da je varstvo gozdov odvisno od dolgoročne zavezanosti držav članic, regij, na gozdarstvu temelječih gospodarskih dejavnostih ter javnih in zasebnih lastnikov gozdov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je varstvo gozdov odvisno od dolgoročne zavezanosti držav članic, regij, na gozdarstvu temelječih gospodarskih dejavnostih ter javnih in zasebnih lastnikov gozdov;

| 18. | meni, da so severni borealni gozdovi (tajga) in sredozemski gozdovi izjemno dragoceni za evropsko biotsko raznovrstnost in kot ponori ogljika iz ozračja ter bi morali biti bolje zaščiteni; |
| --- | --- |

18.

meni, da so severni borealni gozdovi (tajga) in sredozemski gozdovi izjemno dragoceni za evropsko biotsko raznovrstnost in kot ponori ogljika iz ozračja ter bi morali biti bolje zaščiteni;

| 19. | meni, da bi dolgoročno načrtovanje gozdov moralo biti prožno, prilagodljivo in participativno ter bi moralo upoštevati vse možne scenarije, dopuščati preučitev več možnosti za prihodnji razvoj ter zagotavljati realistično in zanesljivo podlago za podporo pri sprejemanju upravljavskih odločitev; meni tudi, da bi to na ravni EU moralo potekati v obliki stalnega "gozdnega foruma", s čimer bi zagotovili dolgoročno varstvo gozdov; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi dolgoročno načrtovanje gozdov moralo biti prožno, prilagodljivo in participativno ter bi moralo upoštevati vse možne scenarije, dopuščati preučitev več možnosti za prihodnji razvoj ter zagotavljati realistično in zanesljivo podlago za podporo pri sprejemanju upravljavskih odločitev; meni tudi, da bi to na ravni EU moralo potekati v obliki stalnega "gozdnega foruma", s čimer bi zagotovili dolgoročno varstvo gozdov;

Trajnostno upravljanje gozdov

| 20. | pozdravlja uspeh konference Forest Europe pri krepitvi trajnostnega upravljanja gozdov in doseganju evropskega soglasja o smernicah, merilih in kazalnikih trajnostnega upravljanja gozdov; ugotavlja pa, da je za zdaj pri tem manjka skladnega izvajanja; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja uspeh konference Forest Europe pri krepitvi trajnostnega upravljanja gozdov in doseganju evropskega soglasja o smernicah, merilih in kazalnikih trajnostnega upravljanja gozdov; ugotavlja pa, da je za zdaj pri tem manjka skladnega izvajanja;

| 21. | opominja, da trajnostno upravljanje gozdov usklajuje proizvodne in varovalne vidike gozdov in s tem zagotavlja ohranjanje njihovih gospodarskih, družbenih in okoljskih funkcij v skladu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi prednostnimi nalogami; z zaskrbljenostjo opaža vse večjo težnjo po obravnavanju gozdov samo z gospodarskega vidika, pri čemer se pozablja na njihove okoljske in družbene vidike, kar je popolnoma neskladno z načeli trajnostnega upravljanja gozdov; |
| --- | --- |

21.

opominja, da trajnostno upravljanje gozdov usklajuje proizvodne in varovalne vidike gozdov in s tem zagotavlja ohranjanje njihovih gospodarskih, družbenih in okoljskih funkcij v skladu z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi prednostnimi nalogami; z zaskrbljenostjo opaža vse večjo težnjo po obravnavanju gozdov samo z gospodarskega vidika, pri čemer se pozablja na njihove okoljske in družbene vidike, kar je popolnoma neskladno z načeli trajnostnega upravljanja gozdov;

| 22. | poziva Komisijo, naj poda predloge za dopolnitev uredbe (EU) št. 995/2010 o lesu, s katerim bi tako zagotovila, da bo ves les ali lesni izdelki, dani na evropski trg, izviral iz trajnostno upravljanih gozdov; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj poda predloge za dopolnitev uredbe (EU) št. 995/2010 o lesu, s katerim bi tako zagotovila, da bo ves les ali lesni izdelki, dani na evropski trg, izviral iz trajnostno upravljanih gozdov;

| 23. | spodbuja države članice in Komisijo, naj si še naprej prizadevajo za odpravo nezakonite sečnje in trgovine s tako pridobljenim lesom, saj bodo s tem pripomogle k preprečevanju krčenja in propadanja gozdov ter izgubljanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

23.

spodbuja države članice in Komisijo, naj si še naprej prizadevajo za odpravo nezakonite sečnje in trgovine s tako pridobljenim lesom, saj bodo s tem pripomogle k preprečevanju krčenja in propadanja gozdov ter izgubljanja biotske raznovrstnosti;

| 24. | poziva k okrepitvi vezi med nacionalnimi gozdnimi programi in akcijskim načrtom za gozdove s strukturiranim poročanjem Stalnemu odboru za gozdarstvo; |
| --- | --- |

24.

poziva k okrepitvi vezi med nacionalnimi gozdnimi programi in akcijskim načrtom za gozdove s strukturiranim poročanjem Stalnemu odboru za gozdarstvo;

| 25. | meni, da je trajnostno upravljanje gozdov bistveno za ohranitev zmožnosti gozdov EU za gospodarske, ekološke in družbene funkcije; poziva Komisijo in države članice, naj v znak svoje podpore procesu Forest Europe poskrbijo za to, da bo postalo trajnostno upravljanje gozdov v Evropski uniji obvezno; meni, da bi tovrstna zaveza pomagala prilagoditi trajnostna načela gozdarstvu in da bi bila to najboljša podpora procesu Forest Europe in pravno zavezujočim sporazumom, ki jih preučujeta konferenca Forest Europe in forum OZN za gozdove; |
| --- | --- |

25.

meni, da je trajnostno upravljanje gozdov bistveno za ohranitev zmožnosti gozdov EU za gospodarske, ekološke in družbene funkcije; poziva Komisijo in države članice, naj v znak svoje podpore procesu Forest Europe poskrbijo za to, da bo postalo trajnostno upravljanje gozdov v Evropski uniji obvezno; meni, da bi tovrstna zaveza pomagala prilagoditi trajnostna načela gozdarstvu in da bi bila to najboljša podpora procesu Forest Europe in pravno zavezujočim sporazumom, ki jih preučujeta konferenca Forest Europe in forum OZN za gozdove;

| 26. | zagovarja popolno izvajanje dejavnega trajnostnega upravljanja gozdov v okviru dolgoročnih nacionalnih gozdnih programov z vključitvijo nacionalnih in regionalnih prednostnih nalog, izmerljivih ciljev in ocenjevalna merila, pri čemer bi upoštevali povečano ogroženost gozdov zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

26.

zagovarja popolno izvajanje dejavnega trajnostnega upravljanja gozdov v okviru dolgoročnih nacionalnih gozdnih programov z vključitvijo nacionalnih in regionalnih prednostnih nalog, izmerljivih ciljev in ocenjevalna merila, pri čemer bi upoštevali povečano ogroženost gozdov zaradi podnebnih sprememb;

| 27. | poudarja, da se načrti za razvoj podeželja ali operativni programi ne bi smeli obravnavati kot enakovredni nacionalnim gozdnim programom; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo v nacionalnih gozdnih programih ustrezno upoštevani sklepi in priporočila presoj vpliva podnebnih sprememb na vodne vire, ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter da bodo strategije in programi za razvoj podeželja skladni z gozdnimi programi, strategijami za biotsko raznovrstnost in akcijskimi načrti za energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se načrti za razvoj podeželja ali operativni programi ne bi smeli obravnavati kot enakovredni nacionalnim gozdnim programom; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo v nacionalnih gozdnih programih ustrezno upoštevani sklepi in priporočila presoj vpliva podnebnih sprememb na vodne vire, ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter da bodo strategije in programi za razvoj podeželja skladni z gozdnimi programi, strategijami za biotsko raznovrstnost in akcijskimi načrti za energijo iz obnovljivih virov;

| 28. | ugotavlja, da so genetska raznolikost, naravno obnavljanje ter strukturna raznolikost in mešanica vrst pri vseh organizmih, ki živijo v gozdu, skupni elementi prilagoditvenih možnosti gozdov v vseh bioklimatskih območjih, sistemih upravljanja in tipih gozdov; ugotavlja tudi, da trajnostno upravljanje gozdov zagotavlja gospodarsko vzdržnost komercialnih gozdov, je pa ne nalaga nujno pri gozdovih, katerih prvotna funkcija ni proizvodnja lesa; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da so genetska raznolikost, naravno obnavljanje ter strukturna raznolikost in mešanica vrst pri vseh organizmih, ki živijo v gozdu, skupni elementi prilagoditvenih možnosti gozdov v vseh bioklimatskih območjih, sistemih upravljanja in tipih gozdov; ugotavlja tudi, da trajnostno upravljanje gozdov zagotavlja gospodarsko vzdržnost komercialnih gozdov, je pa ne nalaga nujno pri gozdovih, katerih prvotna funkcija ni proizvodnja lesa;

| 29. | meni, da je dolgoročno varstvo gozdov odvisno od vzpostavitve ali ohranjanja gozdnih ekosistemov z zelo raznoliko sestavo, starostjo in strukturo dreves; |
| --- | --- |

29.

meni, da je dolgoročno varstvo gozdov odvisno od vzpostavitve ali ohranjanja gozdnih ekosistemov z zelo raznoliko sestavo, starostjo in strukturo dreves;

| 30. | poziva Komisijo, naj predloži priporočila o načinih prilagajanja nacionalnih sistemov civilne zaščite, da se bo mogoče spopasti z učinki podnebnih sprememb za gozdove; posebej jo poziva, naj sprejme ukrepe za razširitev virov in zmogljivosti evropske taktične rezerve za boj proti gozdnim požarom; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj predloži priporočila o načinih prilagajanja nacionalnih sistemov civilne zaščite, da se bo mogoče spopasti z učinki podnebnih sprememb za gozdove; posebej jo poziva, naj sprejme ukrepe za razširitev virov in zmogljivosti evropske taktične rezerve za boj proti gozdnim požarom;

| 31. | opozarja pred neomejenim tržnim izkoriščanjem gozdnih virov, ki zelo pogosto vodi v nepopravljivo uničenje, to zlasti velja za naravne gozdove; |
| --- | --- |

31.

opozarja pred neomejenim tržnim izkoriščanjem gozdnih virov, ki zelo pogosto vodi v nepopravljivo uničenje, to zlasti velja za naravne gozdove;

| 32. | meni, da je treba v boju proti podnebnim spremembam gozdno-kmetijska drevesa zaradi njihovega pomena pri skladiščenju CO2 obravnavati enako kot tradicionalne neproduktivne gozdove; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba v boju proti podnebnim spremembam gozdno-kmetijska drevesa zaradi njihovega pomena pri skladiščenju CO2 obravnavati enako kot tradicionalne neproduktivne gozdove;

Splošni predlogi

| 33. | poziva Komisijo, naj nadaljuje pripravo bele knjige o varstvu gozdov v EU, pri čemer naj upošteva rezultate javnega posvetovanja o zeleni knjigi, splošno razširjeno mnenje, da je treba biti pripravljen na podnebne spremembe ter študiji o možnostih politike in o možnostih prilagajanja; meni, da bi se morala bela knjiga, poleg potrditve o gospodarskem prispevku gozdov z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in storitvami, osrediniti na ohranjanje in povečevanje evropskih gozdov, saj evropskim družbam pomagajo blažiti spremembo podnebja in se prilagajati na njene učinke; meni tudi, da je treba visokokakovostnim habitatom in varovalnim gozdovom s funkcijami varovanja pred poplavami, zemeljskimi plazovi, požari, dezertifikacijo, izgubljanjem biotske raznovrstnosti in nesrečami zaradi izjemnih vremenskih pojavov zagotoviti višjo stopnjo zaščite; meni, da so nepogrešljivi vidik predlogov Komisije ustrezni finančni viri, izmenjava znanja in spodbujanje raziskav in informiranja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj nadaljuje pripravo bele knjige o varstvu gozdov v EU, pri čemer naj upošteva rezultate javnega posvetovanja o zeleni knjigi, splošno razširjeno mnenje, da je treba biti pripravljen na podnebne spremembe ter študiji o možnostih politike in o možnostih prilagajanja; meni, da bi se morala bela knjiga, poleg potrditve o gospodarskem prispevku gozdov z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in storitvami, osrediniti na ohranjanje in povečevanje evropskih gozdov, saj evropskim družbam pomagajo blažiti spremembo podnebja in se prilagajati na njene učinke; meni tudi, da je treba visokokakovostnim habitatom in varovalnim gozdovom s funkcijami varovanja pred poplavami, zemeljskimi plazovi, požari, dezertifikacijo, izgubljanjem biotske raznovrstnosti in nesrečami zaradi izjemnih vremenskih pojavov zagotoviti višjo stopnjo zaščite; meni, da so nepogrešljivi vidik predlogov Komisije ustrezni finančni viri, izmenjava znanja in spodbujanje raziskav in informiranja;

| 34. | ponovno izraža svoje stališče, da je treba povišati raven financiranja za ukrepe EU za varstvo gozdov, in sicer v stebru podeželskega razvoja v skupni kmetijski politiki; opozarja, da se je z novimi izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe, pokazala jasna potreba po več sredstvih in novih oblikah pomoči za varstvo gozdov; |
| --- | --- |

34.

ponovno izraža svoje stališče, da je treba povišati raven financiranja za ukrepe EU za varstvo gozdov, in sicer v stebru podeželskega razvoja v skupni kmetijski politiki; opozarja, da se je z novimi izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe, pokazala jasna potreba po več sredstvih in novih oblikah pomoči za varstvo gozdov;

| 35. | poziva Komisijo, naj skrbno preuči možnosti za uvedbo plačil za ekosistemske storitve, s katerimi bi priznali njihovo gospodarsko vrednost ter nagrajevali ohranjanje biotske raznovrstnosti in obnavljanje gozdnih ekosistemov, ter naj Parlamentu in Svetu o tem poroča; poudarja, da je pomembno, da poslovni svet prizna verodostojnost, medijsko pozornost in druge finančne koristi, ki jih lahko doseže z vključevanjem v ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo gozdov; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj skrbno preuči možnosti za uvedbo plačil za ekosistemske storitve, s katerimi bi priznali njihovo gospodarsko vrednost ter nagrajevali ohranjanje biotske raznovrstnosti in obnavljanje gozdnih ekosistemov, ter naj Parlamentu in Svetu o tem poroča; poudarja, da je pomembno, da poslovni svet prizna verodostojnost, medijsko pozornost in druge finančne koristi, ki jih lahko doseže z vključevanjem v ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo gozdov;

| 36. | odločno poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za preprečevanje gozdnih požarov, ki naj zajema tudi financiranje za preventivne načrte in oceno tveganj, evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS), zaznavanje požarov, infrastrukturo, usposabljanje in izobraževanje ter za obnovo gozdov po požarih, med drugim tudi, da bi bila na zemljišču, ki ga je prizadel gozdni požar, za 30 let prepovedana gradnja; |
| --- | --- |

36.

odločno poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za preprečevanje gozdnih požarov, ki naj zajema tudi financiranje za preventivne načrte in oceno tveganj, evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS), zaznavanje požarov, infrastrukturo, usposabljanje in izobraževanje ter za obnovo gozdov po požarih, med drugim tudi, da bi bila na zemljišču, ki ga je prizadel gozdni požar, za 30 let prepovedana gradnja;

| 37. | poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog za prepoved gradnje na zemljiščih, kjer je bil gozd uničen zaradi dokazano podtaknjenega požara; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog za prepoved gradnje na zemljiščih, kjer je bil gozd uničen zaradi dokazano podtaknjenega požara;

| 38. | poziva k odpravi pravnih ovir za trajnostno upravljanje; |
| --- | --- |

38.

poziva k odpravi pravnih ovir za trajnostno upravljanje;

| 39. | opozarja, da je treba določiti finančni okvir, potreben za okrepitev boja proti gozdnim požarom, ter poziva k večji prožnosti pri uporabi Solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je treba določiti finančni okvir, potreben za okrepitev boja proti gozdnim požarom, ter poziva k večji prožnosti pri uporabi Solidarnostnega sklada;

| 40. | odločno poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za informacije o stanju gozdov z upoštevanjem podnebnih nevarnosti ter potrebe zbiranju in razširjanju pomembnih, usklajenih in primerljivih podatkov o gozdnatosti, biotski raznovrstnosti, biotskih in abiotskih nevarnostih ter rabi zemljišč v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), konvencije o biotski raznovrstnosti in okoljskih računov; Komisijo tudi poziva, naj pripravi in spremlja kazalnike v zvezi z gozdovi in njihovimi varovalnimi funkcijami, na primer zadrževanjem prsti in zmogljivostjo za zadrževanje vode; |
| --- | --- |

40.

odločno poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog za informacije o stanju gozdov z upoštevanjem podnebnih nevarnosti ter potrebe zbiranju in razširjanju pomembnih, usklajenih in primerljivih podatkov o gozdnatosti, biotski raznovrstnosti, biotskih in abiotskih nevarnostih ter rabi zemljišč v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), konvencije o biotski raznovrstnosti in okoljskih računov; Komisijo tudi poziva, naj pripravi in spremlja kazalnike v zvezi z gozdovi in njihovimi varovalnimi funkcijami, na primer zadrževanjem prsti in zmogljivostjo za zadrževanje vode;

| 41. | poziva Komisijo, naj podpira raziskave vpliva gozdov na regionalne vremenske vzorce v EU, da bodo strategije za upravljanje gozdov razpolagale z informacijami o spremembah v velikosti, sestavi in lokaciji gozdov ter njihovih učinkih; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj podpira raziskave vpliva gozdov na regionalne vremenske vzorce v EU, da bodo strategije za upravljanje gozdov razpolagale z informacijami o spremembah v velikosti, sestavi in lokaciji gozdov ter njihovih učinkih;

| 42. | poziva EU in države članice, naj razvijejo in razširjajo smernice za najboljšo prakso po načelih trajnostnega upravljanja, da bodo prilagojene potrebam javnih in zasebnih lastnikov in lokalnih skupnosti, saj bomo tako zagotovili odpornost na podnebne spremembe; poudarja pomen izmenjave najboljših praks o tem, kako lahko podjetja in gospodarske panoge prispevajo k ciljem na področju biotske raznovrstnosti, okrepijo upoštevanje celega življenjskega cikla in kako lahko zgradijo povezavo med ohranjanjem biotske raznovrstnosti in ustvarjanjem prihodka; poudarja, da je treba okrepiti komunikacijsko in informacijsko politiko, da bi zagotovili trajnostno upravljanje gozdov, informirali javnost in spodbudili uporabo trajnostno pridobljenega lesa; |
| --- | --- |

42.

poziva EU in države članice, naj razvijejo in razširjajo smernice za najboljšo prakso po načelih trajnostnega upravljanja, da bodo prilagojene potrebam javnih in zasebnih lastnikov in lokalnih skupnosti, saj bomo tako zagotovili odpornost na podnebne spremembe; poudarja pomen izmenjave najboljših praks o tem, kako lahko podjetja in gospodarske panoge prispevajo k ciljem na področju biotske raznovrstnosti, okrepijo upoštevanje celega življenjskega cikla in kako lahko zgradijo povezavo med ohranjanjem biotske raznovrstnosti in ustvarjanjem prihodka; poudarja, da je treba okrepiti komunikacijsko in informacijsko politiko, da bi zagotovili trajnostno upravljanje gozdov, informirali javnost in spodbudili uporabo trajnostno pridobljenega lesa;

| 43. | poudarja, da si je treba bolj prizadevati za usklajevanje in obveščanje v zvezi z varstvom gozdov; meni, da so potrebna večja prizadevanja za zagotovitev, da bodo notranji ukrepi Skupnosti skladni z zunanjepolitičnimi izjavami v zvezi z gozdovi (sodelovanje, razvoj, trgovina z eksotičnim lesom itd.); |
| --- | --- |

43.

poudarja, da si je treba bolj prizadevati za usklajevanje in obveščanje v zvezi z varstvom gozdov; meni, da so potrebna večja prizadevanja za zagotovitev, da bodo notranji ukrepi Skupnosti skladni z zunanjepolitičnimi izjavami v zvezi z gozdovi (sodelovanje, razvoj, trgovina z eksotičnim lesom itd.);

| 44. | meni, da so gozdovi del človekove skupne kulturne in okoljske dediščine in da je treba omembe vredna drevesa zaščititi ne glede na to, ali so del gozda ali ne; ob tem pozida Komisijo in države članice, naj razvijejo ustrezne strategije za zaščito takih dreves, med drugim naj preučijo tudi zamisel observatorijev gozdne dediščine; poleg tega spodbuja države članice, naj v svoji nacionalni politiki promovirajo enak in javen dostop do gozdov in naravnih območij, priznava, da ta pravica, kot se izvaja v nekaterih državah članicah (allemansrätten), prinaša številne koristi zaradi demokratičnega dostopa do rekreacije, spoznavanja ekosistemov in spoštovanja naravne dediščine; |
| --- | --- |

44.

meni, da so gozdovi del človekove skupne kulturne in okoljske dediščine in da je treba omembe vredna drevesa zaščititi ne glede na to, ali so del gozda ali ne; ob tem pozida Komisijo in države članice, naj razvijejo ustrezne strategije za zaščito takih dreves, med drugim naj preučijo tudi zamisel observatorijev gozdne dediščine; poleg tega spodbuja države članice, naj v svoji nacionalni politiki promovirajo enak in javen dostop do gozdov in naravnih območij, priznava, da ta pravica, kot se izvaja v nekaterih državah članicah (allemansrätten), prinaša številne koristi zaradi demokratičnega dostopa do rekreacije, spoznavanja ekosistemov in spoštovanja naravne dediščine;

| 45. | da se dosežejo cilji strategije EU 2020 v povezavi z nacionalnimi akcijskimi načrti za gozdove, poziva, naj vse države članice oziroma regije razvijejo svojo gozdno strategijo, ki bo zajemala ponovno pogozdovanje rečnih bregov, zajemanje deževnice, kmetijske dejavnosti ter rezultate raziskav za izbiro najboljših tradicionalnih rastlinskih in drevesnih sort in vrst, ki so prilagojene na sušo; |
| --- | --- |

45.

da se dosežejo cilji strategije EU 2020 v povezavi z nacionalnimi akcijskimi načrti za gozdove, poziva, naj vse države članice oziroma regije razvijejo svojo gozdno strategijo, ki bo zajemala ponovno pogozdovanje rečnih bregov, zajemanje deževnice, kmetijske dejavnosti ter rezultate raziskav za izbiro najboljših tradicionalnih rastlinskih in drevesnih sort in vrst, ki so prilagojene na sušo;

Raziskave o gozdovih

| 46. | poudarja, da je treba povečati finančna sredstva za raziskave o vplivu podnebnih sprememb na gozdove kljub nespornemu strokovnemu znanju Evrope na področju gozdarstva, ki izhaja iz dolgoletnih tradicionalnih gozdarskih praks; meni, da je treba predvsem zaradi znanstvene negotovosti glede časovnega merila in obsega nevarnosti za gozdove na različnih območjih nameniti sredstva za raziskave o podnebnih spremembah glede na specifične potrebe in rešitve za različna bioklimatska območja, da se bo izboljšala baza znanja s tega področja; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba povečati finančna sredstva za raziskave o vplivu podnebnih sprememb na gozdove kljub nespornemu strokovnemu znanju Evrope na področju gozdarstva, ki izhaja iz dolgoletnih tradicionalnih gozdarskih praks; meni, da je treba predvsem zaradi znanstvene negotovosti glede časovnega merila in obsega nevarnosti za gozdove na različnih območjih nameniti sredstva za raziskave o podnebnih spremembah glede na specifične potrebe in rešitve za različna bioklimatska območja, da se bo izboljšala baza znanja s tega področja;

| 47. | poziva države članice, naj oblikujejo skupne dolgoročne raziskovalne programe za boljše razumevanje učinkov in ranljivosti ter naj podpirajo prilagoditvene ukrepe v gozdarstvu; poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje projektov, ki se nanašajo na poznavanje gozdnih ekosistemov in njihove zmožnosti prilagajanja na posledice podnebnih sprememb, v večletni okvir za raziskave in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj oblikujejo skupne dolgoročne raziskovalne programe za boljše razumevanje učinkov in ranljivosti ter naj podpirajo prilagoditvene ukrepe v gozdarstvu; poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje projektov, ki se nanašajo na poznavanje gozdnih ekosistemov in njihove zmožnosti prilagajanja na posledice podnebnih sprememb, v večletni okvir za raziskave in tehnološki razvoj;

| 48. | poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt za varstvo gozdov EU, da prepreči škodljivi učinek širjenja žuželk in bolezni, ki so posledica podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt za varstvo gozdov EU, da prepreči škodljivi učinek širjenja žuželk in bolezni, ki so posledica podnebnih sprememb;

| 49. | poziva države članice, naj pospešijo raziskave podnebnih sprememb in njihovih posledic za gozdove, poskrbijo za širšo osveščenost o raznoterih pomenih gozdov in pomembnosti njihovega trajnostnega upravljanja, podpirajo izobraževanje in usposabljanje zaposlenih v gozdarstvu s posebnim poudarkom na pričakovanih potrebah zaradi podnebnih sprememb (spodbujanje raznolikosti ter preprečevanje in sanacija škode), ter spodbujajo izmenjavo znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj pospešijo raziskave podnebnih sprememb in njihovih posledic za gozdove, poskrbijo za širšo osveščenost o raznoterih pomenih gozdov in pomembnosti njihovega trajnostnega upravljanja, podpirajo izobraževanje in usposabljanje zaposlenih v gozdarstvu s posebnim poudarkom na pričakovanih potrebah zaradi podnebnih sprememb (spodbujanje raznolikosti ter preprečevanje in sanacija škode), ter spodbujajo izmenjavo znanja in izkušenj;

| 50. | meni, da sta glede na potrebo po učinkovitih raziskavah o varovalnem potencialu gozdnih ekosistemov, prognostičnih raziskavah in raziskavah strategij za blažitev učinkov podnebnih sprememb za ves gozdarski in lesarski sektor potrebna usklajenost in financiranje na ravni EU; |
| --- | --- |

50.

meni, da sta glede na potrebo po učinkovitih raziskavah o varovalnem potencialu gozdnih ekosistemov, prognostičnih raziskavah in raziskavah strategij za blažitev učinkov podnebnih sprememb za ves gozdarski in lesarski sektor potrebna usklajenost in financiranje na ravni EU;

Drugi steber skupne kmetijske politike

| 51. | poudarja, da bi morale razprave o prihodnji skupni kmetijski politiki po letu 2013 upoštevati, da gozdovi opravljajo bistvene okoljske funkcije in prispevajo k uresničevanju socialnih in gospodarskih ciljev podeželskega razvoja in nacionalnih gospodarstev; zato poziva države članice in regije, naj pri pripravi programov za razvoj podeželja polno sodelujejo z organi, pristojnimi za gozdove, in širšo javnostjo, da bodo zagotovili doslednost politik EU, upoštevaje, da je gozdarstvo ponekod lahko neodvisna panoga podeželskega gospodarstva; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bi morale razprave o prihodnji skupni kmetijski politiki po letu 2013 upoštevati, da gozdovi opravljajo bistvene okoljske funkcije in prispevajo k uresničevanju socialnih in gospodarskih ciljev podeželskega razvoja in nacionalnih gospodarstev; zato poziva države članice in regije, naj pri pripravi programov za razvoj podeželja polno sodelujejo z organi, pristojnimi za gozdove, in širšo javnostjo, da bodo zagotovili doslednost politik EU, upoštevaje, da je gozdarstvo ponekod lahko neodvisna panoga podeželskega gospodarstva;

| 52. | opominja, da imajo gozdovi osrednjo vlogo pri zagotavljanju družbeno-gospodarskih in okoljskih javnih dobrin za blaginjo družbe in razvoj, zlasti na podeželju; poziva Komisijo, naj razvije pristop politike, pri katerem bo priznana ta vloga, spoštovane pa bodo tudi pravice lastnikov; |
| --- | --- |

52.

opominja, da imajo gozdovi osrednjo vlogo pri zagotavljanju družbeno-gospodarskih in okoljskih javnih dobrin za blaginjo družbe in razvoj, zlasti na podeželju; poziva Komisijo, naj razvije pristop politike, pri katerem bo priznana ta vloga, spoštovane pa bodo tudi pravice lastnikov;

| 53. | pozdravlja, da zadnje sporočilo Komisije o reformi skupne kmetijske politike (19) priznava pomembno vlogo, ki jo imajo kmetje kot nepogrešljivi akterji pri preprečevanju gozdnih požarov, upravitelji gozdnih ekosistemov, ki jih varujejo pred nevarnostmi, pretečimi biotski raznovrstnosti, na primer pred škodljivci, predvsem pa kot teritorialni steber življenja, saj je ohranitev njihovega vira preživljanja najučinkovitejši način za preprečitev odseljevanja; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja, da zadnje sporočilo Komisije o reformi skupne kmetijske politike (19) priznava pomembno vlogo, ki jo imajo kmetje kot nepogrešljivi akterji pri preprečevanju gozdnih požarov, upravitelji gozdnih ekosistemov, ki jih varujejo pred nevarnostmi, pretečimi biotski raznovrstnosti, na primer pred škodljivci, predvsem pa kot teritorialni steber življenja, saj je ohranitev njihovega vira preživljanja najučinkovitejši način za preprečitev odseljevanja;

| 54. | vztraja, da bi morali biti proizvajalci na podeželju, skupine proizvajalcev in javni organi upravičeni do gozdarskih ukrepov iz drugega stebra skupne kmetijske politike; meni, da bi morala Evropska unija v okviru nacionalnih programov za razvoj podeželja še naprej podpirati pogozdovanje, ob tem pa zagotoviti, da te pobude ne bi posegale v trg, da bi se pogozdovalni ukrepi naslanjali na lokalni material, odporen proti škodljivcem in požarom in da bi prispevali k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja tudi, da morajo prizadevanja za pogozdovanje dati prednost drevesnim vrstam, ki znatno izboljšajo kakovost prsti in biotsko raznovrstnost, obenem pa je treba spoštovati značilnosti kraja sajenja, avtohtone vrste in potrebo po mešanih gozdovih; |
| --- | --- |

54.

vztraja, da bi morali biti proizvajalci na podeželju, skupine proizvajalcev in javni organi upravičeni do gozdarskih ukrepov iz drugega stebra skupne kmetijske politike; meni, da bi morala Evropska unija v okviru nacionalnih programov za razvoj podeželja še naprej podpirati pogozdovanje, ob tem pa zagotoviti, da te pobude ne bi posegale v trg, da bi se pogozdovalni ukrepi naslanjali na lokalni material, odporen proti škodljivcem in požarom in da bi prispevali k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poudarja tudi, da morajo prizadevanja za pogozdovanje dati prednost drevesnim vrstam, ki znatno izboljšajo kakovost prsti in biotsko raznovrstnost, obenem pa je treba spoštovati značilnosti kraja sajenja, avtohtone vrste in potrebo po mešanih gozdovih;

| 55. | opozarja, kot je to storil Svet v svojih sklepih z dne 11. junija 2010, da lahko zanemarjanje gozdov povzroči tako resne težave, da morda ne bo več mogoče zagotoviti, da bodo tudi v prihodnje opravljali svoje funkcije; |
| --- | --- |

55.

opozarja, kot je to storil Svet v svojih sklepih z dne 11. junija 2010, da lahko zanemarjanje gozdov povzroči tako resne težave, da morda ne bo več mogoče zagotoviti, da bodo tudi v prihodnje opravljali svoje funkcije;

| 56. | meni, da je treba spodbujati in podpirati ustanavljanje združenj proizvajalcev in organov za upravljanje gozdov, ki izvajajo trajnostno upravljanje gozdov, zlasti na območjih z manjšimi gozdovi, saj bo to pomagalo uravnovesiti pridobivanje številnih dobrin in storitev, ki nam jih gozdovi zagotavljajo; meni, da bi tovrstna združenja in organi okrepili pogajalsko moč proizvajalcev v lesni dobavni verigi, pomagali vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in obenem prispevali k reševanju težav zaradi gospodarske krize, mednarodne konkurence in podnebnih sprememb, ter pomagali v boju proti nezakoniti sečnji; |
| --- | --- |

56.

meni, da je treba spodbujati in podpirati ustanavljanje združenj proizvajalcev in organov za upravljanje gozdov, ki izvajajo trajnostno upravljanje gozdov, zlasti na območjih z manjšimi gozdovi, saj bo to pomagalo uravnovesiti pridobivanje številnih dobrin in storitev, ki nam jih gozdovi zagotavljajo; meni, da bi tovrstna združenja in organi okrepili pogajalsko moč proizvajalcev v lesni dobavni verigi, pomagali vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in obenem prispevali k reševanju težav zaradi gospodarske krize, mednarodne konkurence in podnebnih sprememb, ter pomagali v boju proti nezakoniti sečnji;

| 57. | vztraja, da je treba pomoč javnim in zasebnim akterjem, ki varujejo biotsko raznovrstnost gozdnih vrst, habitatov in ekosistemskih storitev, povečati in vključiti tudi prostovoljne metode varovanja in območja, ki povezujejo območja NATURA 2000, saj je biotska raznovrstnost bistvenega pomena za ohranjanje, razvoj in prilagajanje kmetijstva; |
| --- | --- |

57.

vztraja, da je treba pomoč javnim in zasebnim akterjem, ki varujejo biotsko raznovrstnost gozdnih vrst, habitatov in ekosistemskih storitev, povečati in vključiti tudi prostovoljne metode varovanja in območja, ki povezujejo območja NATURA 2000, saj je biotska raznovrstnost bistvenega pomena za ohranjanje, razvoj in prilagajanje kmetijstva;

| 58. | poziva, naj se sistem nadomestil na podlagi računov nadomesti s sistemom standardnih stroškov ali stroškov na površino; |
| --- | --- |

58.

poziva, naj se sistem nadomestil na podlagi računov nadomesti s sistemom standardnih stroškov ali stroškov na površino;

| 59. | poziva k razvoju standarda za dobre gozdarske prakse, ki bi se uporabljal kot izhodišče za podporo v okviru vseh ukrepov v zvezi z gozdovi; |
| --- | --- |

59.

poziva k razvoju standarda za dobre gozdarske prakse, ki bi se uporabljal kot izhodišče za podporo v okviru vseh ukrepov v zvezi z gozdovi;

| 60. | poziva k obvezni vključitvi ukrepov za gozdno okolje in mrežo Natura 2000 v programe za razvoj podeželja ter k podpori, vezani na površino, za mrežo Natura 2000 v okviru neposrednih plačil; |
| --- | --- |

60.

poziva k obvezni vključitvi ukrepov za gozdno okolje in mrežo Natura 2000 v programe za razvoj podeželja ter k podpori, vezani na površino, za mrežo Natura 2000 v okviru neposrednih plačil;

| 61. | poziva k vključitvi novega ukrepa skupne kmetijske politike "ohranjanje gozdnega genskega materiala znanega izvora in situ in ex situ"; |
| --- | --- |

61.

poziva k vključitvi novega ukrepa skupne kmetijske politike "ohranjanje gozdnega genskega materiala znanega izvora in situ in ex situ";

| 62. | odločno zavrača uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za gozdne genske vire; |
| --- | --- |

62.

odločno zavrača uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za gozdne genske vire;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj projektom na področju gozdarstva in varstva gozdov pri vsem financiranju EU zagotovijo dolgoročno perspektivo; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj projektom na področju gozdarstva in varstva gozdov pri vsem financiranju EU zagotovijo dolgoročno perspektivo;

Civilna zaščita in preprečevanje požarov

| 64. | je prepričan, da je preprečevanje gozdnih požarov stroškovno veliko bolj učinkovito kot boj proti njim; |
| --- | --- |

64.

je prepričan, da je preprečevanje gozdnih požarov stroškovno veliko bolj učinkovito kot boj proti njim;

| 65. | opozarja na nujno potrebo po izvajanju priporočil za preprečevanje naravnih ali s strani človeka povzročenih nesreč, ki jih je nedavno sprejel Parlament (20), še posebej tistih o podpori programom pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, ki dajejo prednost lokalnim vrstam in mešanim gozdovom v korist biotski raznovrstnosti in večji odpornosti na požare, neurja in bolezni; opozarja na dodatne težave, ki s katerimi se pri spoprijemanju s požari spopadajo otoki in najbolj oddaljene regije; poziva, naj se tem regijam zagotovi posebno obravnavanje prek različnih razpoložljivih finančnih instrumentov, tudi prek Solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

65.

opozarja na nujno potrebo po izvajanju priporočil za preprečevanje naravnih ali s strani človeka povzročenih nesreč, ki jih je nedavno sprejel Parlament (20), še posebej tistih o podpori programom pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, ki dajejo prednost lokalnim vrstam in mešanim gozdovom v korist biotski raznovrstnosti in večji odpornosti na požare, neurja in bolezni; opozarja na dodatne težave, ki s katerimi se pri spoprijemanju s požari spopadajo otoki in najbolj oddaljene regije; poziva, naj se tem regijam zagotovi posebno obravnavanje prek različnih razpoložljivih finančnih instrumentov, tudi prek Solidarnostnega sklada;

| 66. | meni, da bi preprečevanje gozdnih požarov z načrtovanjem in povezljivostjo krajin ter z infrastrukturo in usposabljanjem moralo biti trdno zasidrano v politikah EU za varstvo gozdov, prilagajanje in civilno zaščito; |
| --- | --- |

66.

meni, da bi preprečevanje gozdnih požarov z načrtovanjem in povezljivostjo krajin ter z infrastrukturo in usposabljanjem moralo biti trdno zasidrano v politikah EU za varstvo gozdov, prilagajanje in civilno zaščito;

| 67. | poudarja, da bo v sušnih območjih in regijah, ki jim grozi dezertifikacija, ponovno pogozdovanje s produktivnimi vrstami koristilo prebivalcem in zagotovilo njihovo sodelovanje pri varovanju gozdov in boju proti požarom; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da bo v sušnih območjih in regijah, ki jim grozi dezertifikacija, ponovno pogozdovanje s produktivnimi vrstami koristilo prebivalcem in zagotovilo njihovo sodelovanje pri varovanju gozdov in boju proti požarom;

| 68. | poudarja nesporni pomen gozdnih območij, ki varujejo človekov življenjski prostor pred negativnimi vplivi naravnih pojavov, za javno varnost; |
| --- | --- |

68.

poudarja nesporni pomen gozdnih območij, ki varujejo človekov življenjski prostor pred negativnimi vplivi naravnih pojavov, za javno varnost;

Poročanje o emisijah in njihovo obračunavanje

| 69. | meni, da sistem trgovanja z emisijami v svoji sedanji obliki ni združljiv z obračunavanjem rabe tal, spremembe rabe tal in gozdarstva, kar je predvsem posledica razlike med letnimi skladnostnimi zahtevami za industrijske obrate v okviru sistema trgovanja z emisijami ter daljšimi časovnimi obdobji, potrebnimi za pojav in opažanje sprememb zalog ogljika na zemljiščih; zato ne bi smelo biti nikakršnega povezovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno preuči, kako bi lahko najbolje financirali prihranke emisij ogljika iz dejavnosti rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva; |
| --- | --- |

69.

meni, da sistem trgovanja z emisijami v svoji sedanji obliki ni združljiv z obračunavanjem rabe tal, spremembe rabe tal in gozdarstva, kar je predvsem posledica razlike med letnimi skladnostnimi zahtevami za industrijske obrate v okviru sistema trgovanja z emisijami ter daljšimi časovnimi obdobji, potrebnimi za pojav in opažanje sprememb zalog ogljika na zemljiščih; zato ne bi smelo biti nikakršnega povezovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno preuči, kako bi lahko najbolje financirali prihranke emisij ogljika iz dejavnosti rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva;

| 70. | se zaveda izzivov, povezanih z razmišljanjem o vključitvi teh dejavnosti rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva v cilje držav članic v okviru odločbe o skupnih prizadevanjih; izraža posebno zaskrbljenost nad tem, da bi utegnile razlike v natančnosti obračunavanja in velike naravne razlike ogroziti sistem skladnosti v okviru te odločbe; zato poziva k ločenim ciljem za sektor rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva; |
| --- | --- |

70.

se zaveda izzivov, povezanih z razmišljanjem o vključitvi teh dejavnosti rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva v cilje držav članic v okviru odločbe o skupnih prizadevanjih; izraža posebno zaskrbljenost nad tem, da bi utegnile razlike v natančnosti obračunavanja in velike naravne razlike ogroziti sistem skladnosti v okviru te odločbe; zato poziva k ločenim ciljem za sektor rabe zemljišč, spremembe namembnosti zemljišč in gozdarstva;

| 71. | izraža zavezanost uresničevanju cilja za energijo iz obnovljivih virov po strategiji EU 2020 in cilj dveh stopinj Celzija v zvezi s podnebnimi spremembami; je vendarle zaskrbljen, da bi predpostavka o ogljični nevtralnosti lesne biomase in kratki časovni okviri, ki se uporabljajo v sedanji metodologiji za izračun izpustov toplogrednih plinov, lahko ogrozili uresničevanje obeh ciljev; poziva Komisijo, naj se posvetuje z medvladnim odborom IPCC in oblikuje novo metodologijo za izračun izpustov toplogrednih plinov, ki bo nadzirala daljša časovna obdobja in izpuste iz biomase, vezane na rabo zemljišč, spremembe v rabi zemljišč in upravljanje gozdov, in sicer z ocenjevanjem tokov ogljika na nacionalni ravni in vključitvijo različnih gozdarskih faz (sajenje, redčenje in sečnja); |
| --- | --- |

71.

izraža zavezanost uresničevanju cilja za energijo iz obnovljivih virov po strategiji EU 2020 in cilj dveh stopinj Celzija v zvezi s podnebnimi spremembami; je vendarle zaskrbljen, da bi predpostavka o ogljični nevtralnosti lesne biomase in kratki časovni okviri, ki se uporabljajo v sedanji metodologiji za izračun izpustov toplogrednih plinov, lahko ogrozili uresničevanje obeh ciljev; poziva Komisijo, naj se posvetuje z medvladnim odborom IPCC in oblikuje novo metodologijo za izračun izpustov toplogrednih plinov, ki bo nadzirala daljša časovna obdobja in izpuste iz biomase, vezane na rabo zemljišč, spremembe v rabi zemljišč in upravljanje gozdov, in sicer z ocenjevanjem tokov ogljika na nacionalni ravni in vključitvijo različnih gozdarskih faz (sajenje, redčenje in sečnja);

| 72. | ugotavlja, da sedanja merila biogoriva, ki jih je oblikovala Komisija, niso primerna za biomaso, in poziva k razvoju novih, zakonsko obveznih trajnostnih meril za biomaso, katere uporaba naj bi se spodbujala za pridobivanje energije; meni, da bi morala Komisija preučiti delo in ugotovitve konference Forest Europe, da bi razvila merila, ki bi upoštevala morebitna tveganja za izkrivljanje trga obnovljivih virov energije, se ne bi zanašala na domnevo o ogljični nevtralnosti, rešila vprašanje posrednih emisij in ne bi bila v nasprotju s cilji strategije EU 2020 glede energije iz obnovljivih virov in biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi bilo treba natančno izvajanje teh meril prepustiti akterjem na lokalni ravni, saj bi upoštevali posebne razmere na terenu; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da sedanja merila biogoriva, ki jih je oblikovala Komisija, niso primerna za biomaso, in poziva k razvoju novih, zakonsko obveznih trajnostnih meril za biomaso, katere uporaba naj bi se spodbujala za pridobivanje energije; meni, da bi morala Komisija preučiti delo in ugotovitve konference Forest Europe, da bi razvila merila, ki bi upoštevala morebitna tveganja za izkrivljanje trga obnovljivih virov energije, se ne bi zanašala na domnevo o ogljični nevtralnosti, rešila vprašanje posrednih emisij in ne bi bila v nasprotju s cilji strategije EU 2020 glede energije iz obnovljivih virov in biotske raznovrstnosti; poudarja, da bi bilo treba natančno izvajanje teh meril prepustiti akterjem na lokalni ravni, saj bi upoštevali posebne razmere na terenu;

| 73. | poziva k uporabi opredelitev gozdov na podlagi ekološke klasifikacije gozdov, podobne tisti, ki jo je predlagala Evropska agencija za okolje leta 2007, da bi lahko razlikovali med starimi, z ogljikom bogatimi gozdovi, intenzivno upravljanimi monokulturami in drugimi tipi gozdov glede na biome in sukcesijske stopnje; |
| --- | --- |

73.

poziva k uporabi opredelitev gozdov na podlagi ekološke klasifikacije gozdov, podobne tisti, ki jo je predlagala Evropska agencija za okolje leta 2007, da bi lahko razlikovali med starimi, z ogljikom bogatimi gozdovi, intenzivno upravljanimi monokulturami in drugimi tipi gozdov glede na biome in sukcesijske stopnje;

| 74. | poudarja pomen varstva raznolikosti gozdov v EU v vseh sukcesijskih stopnjah, da se zagotovi biotska raznovrstnost gozdov in v gozdovih, saj vsaka sukcesijska stopnja ustvarja pogoje za naslednjo in ker bi bila brez usklajenega varstva vseh stopenj sukcesija kasnejših resno ogrožena; |
| --- | --- |

74.

poudarja pomen varstva raznolikosti gozdov v EU v vseh sukcesijskih stopnjah, da se zagotovi biotska raznovrstnost gozdov in v gozdovih, saj vsaka sukcesijska stopnja ustvarja pogoje za naslednjo in ker bi bila brez usklajenega varstva vseh stopenj sukcesija kasnejših resno ogrožena;

Zunanja razsežnost

| 75. | poziva Komisijo in države članice k mednarodnemu delovanju, da se določi nova opredelitev gozdov OZN, ki bo razjasnila opredelitve naravnih gozdov na osnovi biomov ter razlikovala med avtohtonimi gozdovi in gozdovi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in tujerodne vrste; ob tem poudarja, da bi ta opredelitev močno povečala doslednost politike in realno vrednost denarja, saj je EU največja donatorica javne pomoči državam v razvoju (leta 2003 je bilo za gozdove namenjenih več kot 600 milijonov EUR); obžaluje, da v zeleni knjigi ni zabeležen napredek glede potrebe po usklajevanju ukrepov EU znotraj in zunaj Unije in potrebe po svetovnem pravno zavezujočem sporazumu v okviru foruma OZN o gozdovih; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo in države članice k mednarodnemu delovanju, da se določi nova opredelitev gozdov OZN, ki bo razjasnila opredelitve naravnih gozdov na osnovi biomov ter razlikovala med avtohtonimi gozdovi in gozdovi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in tujerodne vrste; ob tem poudarja, da bi ta opredelitev močno povečala doslednost politike in realno vrednost denarja, saj je EU največja donatorica javne pomoči državam v razvoju (leta 2003 je bilo za gozdove namenjenih več kot 600 milijonov EUR); obžaluje, da v zeleni knjigi ni zabeležen napredek glede potrebe po usklajevanju ukrepov EU znotraj in zunaj Unije in potrebe po svetovnem pravno zavezujočem sporazumu v okviru foruma OZN o gozdovih;

| 76. | ugotavlja, da je pomembno sodelovanje na svetovni ravni, tako na upravnem področju kot tudi na področju raziskav, pri določanju standardov, najboljše prakse ter pri prenosu tehnologije in znanstvenega znanja, zlasti v okviru sistema za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in uničevanja gozdov (REDD); poudarja tudi, da pravične delitve ugodnosti iz tega sistema ni mogoče doseči brez aktivnega sodelovanja in izmenjave najboljše prakse; poudarja pomen programa globalnega nadzorovanja okolja in varnosti pri kartiranju, nadzoru in evidentiranju gozdnih površin na evropski in mednarodni ravni ter prispevka na ta način zbranih informacij k pogajanjem Združenih narodov o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da je pomembno sodelovanje na svetovni ravni, tako na upravnem področju kot tudi na področju raziskav, pri določanju standardov, najboljše prakse ter pri prenosu tehnologije in znanstvenega znanja, zlasti v okviru sistema za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in uničevanja gozdov (REDD); poudarja tudi, da pravične delitve ugodnosti iz tega sistema ni mogoče doseči brez aktivnega sodelovanja in izmenjave najboljše prakse; poudarja pomen programa globalnega nadzorovanja okolja in varnosti pri kartiranju, nadzoru in evidentiranju gozdnih površin na evropski in mednarodni ravni ter prispevka na ta način zbranih informacij k pogajanjem Združenih narodov o podnebnih spremembah;

*

* *

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

77.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 115.

(2)  UL C 56, 26.2.1999, str. 1.

(3)  Pogodba o izvajanju storitve št. 30-CE-0227729/00-59.

(4)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0325.

(6)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 1.

(7)  Javni razpis AGRI-2008-EVAL-10 // okvirna pogodba št. 30-CE-0101908/00-50.

(8)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(9)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

(10)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(11)  Poročilo z dne 16.9.2010.

(12)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

(13)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(14)  AGRI-2007-G4-06.

(15)  ENV.B.1/ETU/2008/0049.

(16)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(17)  Uredba Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (UL L 217, 31.7.1992, str. 3).

(18)  Uredba (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus), (UL L 324, 11.12.2003, str. 1).

(19)  Sporočilo Komisije z dne 18. novembra 2010"Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem" (KOM(2010)0672)

(20)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (P7_TA(2010)0326).

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/35

---

Sreda, 11. maj 2011Letno poročilo Sveta Parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009

P7_TA(2011)0227

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženem Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavka 43 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2010/2124(INI))

2012/C 377 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženega Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavka 43 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2009, predloženega Evropskemu parlamentu v skladu z delom II, točko G, odstavka 43 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (1),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o skupni zunanji in varnostni politiki za leto 2007 in 2008 z dne 19. februarja 2009 (2) in z dne 10. marca 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o skupni zunanji in varnostni politiki za leto 2007 in 2008 z dne 19. februarja 2009 (2) in z dne 10. marca 2010 (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 (4) o Evropski službi za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2010 (4) o Evropski službi za zunanje delovanje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krepitvi organizacije OVSE – vloga EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krepitvi organizacije OVSE – vloga EU (5),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (6),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta o osnovni organizaciji osrednje uprave Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 8. julija 2010 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta o osnovni organizaciji osrednje uprave Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 8. julija 2010 (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 16. septembra 2010 o zunanjih odnosih EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 16. septembra 2010 o zunanjih odnosih EU,

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0168/2011),

| A. | ker mora EU dodatno razvijati cilje svoje zunanje politike in po vsem svetu spodbujati svoje vrednote in interese, da bi prispevala k miru, varnosti, solidarnosti, preprečevanju konfliktov, spodbujanju demokracije, varovanju človekovih pravic, enakosti spolov, spoštovanju mednarodnega prava, podpiranju mednarodnih institucij, učinkoviti večstranskosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, trajnostnemu razvoju, svobodni in pošteni trgovini ter izkoreninjanju revščine, |
| --- | --- |

A.

ker mora EU dodatno razvijati cilje svoje zunanje politike in po vsem svetu spodbujati svoje vrednote in interese, da bi prispevala k miru, varnosti, solidarnosti, preprečevanju konfliktov, spodbujanju demokracije, varovanju človekovih pravic, enakosti spolov, spoštovanju mednarodnega prava, podpiranju mednarodnih institucij, učinkoviti večstranskosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, trajnostnemu razvoju, svobodni in pošteni trgovini ter izkoreninjanju revščine,

| B. | ker izvajanje Lizbonske pogodbe prinaša novo razsežnost evropskemu zunanjemu delovanju in bo prispevalo h krepitvi skladnosti, povezanosti in učinkovitosti zunanje politike EU, ter obsežneje njenim zunanjim ukrepom, |
| --- | --- |

B.

ker izvajanje Lizbonske pogodbe prinaša novo razsežnost evropskemu zunanjemu delovanju in bo prispevalo h krepitvi skladnosti, povezanosti in učinkovitosti zunanje politike EU, ter obsežneje njenim zunanjim ukrepom,

| C. | ker Lizbonska pogodba daje nov zagon zunanji politiki EU, zlasti z zagotavljanjem institucionalnih in operativnih orodij, ki bi Uniji lahko omogočila, da prevzame mednarodno vlogo, ki je sorazmerna z njenim zelo pomembnim gospodarskim statusom in njenimi prizadevanji, ter da se organizira tako, da bo uspešen svetovni akter, ki bo lahko prevzel del odgovornosti za svetovno varnost in prevzel vodstvo pri določanju skupnih odgovorov na skupne izzive, |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba daje nov zagon zunanji politiki EU, zlasti z zagotavljanjem institucionalnih in operativnih orodij, ki bi Uniji lahko omogočila, da prevzame mednarodno vlogo, ki je sorazmerna z njenim zelo pomembnim gospodarskim statusom in njenimi prizadevanji, ter da se organizira tako, da bo uspešen svetovni akter, ki bo lahko prevzel del odgovornosti za svetovno varnost in prevzel vodstvo pri določanju skupnih odgovorov na skupne izzive,

| D. | ker nov zagon evropskega zunanjega delovanja prav tako zahteva, da EU deluje bolj strateško, da bi tako lahko uveljavila svoj pomen na mednarodnem prizorišču; ker sposobnost EU, da vpliva na mednarodni red, ni odvisna zgolj od skladnosti njenih politik, akterjev in institucij, temveč tudi od dejanskega strateškega koncepta zunanje politike EU, ki mora združiti vse države članice v sklopu istega niza prednostnih nalog in ciljev, tako da bodo na mednarodnem prizorišču nastopile z odločnim enotnim stališčem; ker je treba zunanji politiki EU zagotoviti potrebna sredstva in instrumente za učinkovito in skladno delovanje Unije na svetovni ravni, |
| --- | --- |

D.

ker nov zagon evropskega zunanjega delovanja prav tako zahteva, da EU deluje bolj strateško, da bi tako lahko uveljavila svoj pomen na mednarodnem prizorišču; ker sposobnost EU, da vpliva na mednarodni red, ni odvisna zgolj od skladnosti njenih politik, akterjev in institucij, temveč tudi od dejanskega strateškega koncepta zunanje politike EU, ki mora združiti vse države članice v sklopu istega niza prednostnih nalog in ciljev, tako da bodo na mednarodnem prizorišču nastopile z odločnim enotnim stališčem; ker je treba zunanji politiki EU zagotoviti potrebna sredstva in instrumente za učinkovito in skladno delovanje Unije na svetovni ravni,

| E. | ker se s pojavom novih izzivov in novih političnih struktur odvija veliko preoblikovanje sedanjega mednarodnega reda, ki od EU zahteva, da dejavneje sodeluje z zdajšnjimi in novimi silami in nedržavnimi akterji, pa tudi z dvostranskimi in večstranskimi partnerji in institucijami, da bi spodbudila učinkovito reševanje problemov, ki so skupni evropskim in svetovnim državljanom ter ki bodo morda vplivali na svetovno varnost, |
| --- | --- |

E.

ker se s pojavom novih izzivov in novih političnih struktur odvija veliko preoblikovanje sedanjega mednarodnega reda, ki od EU zahteva, da dejavneje sodeluje z zdajšnjimi in novimi silami in nedržavnimi akterji, pa tudi z dvostranskimi in večstranskimi partnerji in institucijami, da bi spodbudila učinkovito reševanje problemov, ki so skupni evropskim in svetovnim državljanom ter ki bodo morda vplivali na svetovno varnost,

| F. | ker mora nov zagon privesti tudi do opredelitve nove paradigme za strateška partnerstva EU, nova in stara, na osnovi skupnih univerzalnih vrednot, kot so spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravne države, mednarodnega reda, ter medsebojnih koristi, interesov in skupnega razumevanja svetovne varnosti, |
| --- | --- |

F.

ker mora nov zagon privesti tudi do opredelitve nove paradigme za strateška partnerstva EU, nova in stara, na osnovi skupnih univerzalnih vrednot, kot so spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravne države, mednarodnega reda, ter medsebojnih koristi, interesov in skupnega razumevanja svetovne varnosti,

| G. | ker je parlamentarni nadzor zunanje politike EU bistvenega pomena, če naj državljani EU razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker nadzor povečuje legitimnost teh ukrepov; ker morajo organizacijo in spodbujanje učinkovitega ter rednega medparlamentarnega sodelovanja v EU skupaj opredeliti Evropski parlament in nacionalni parlamenti, v skladu s členoma 9 in 10 protokola 1 k Lizbonski pogodbi, |
| --- | --- |

G.

ker je parlamentarni nadzor zunanje politike EU bistvenega pomena, če naj državljani EU razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker nadzor povečuje legitimnost teh ukrepov; ker morajo organizacijo in spodbujanje učinkovitega ter rednega medparlamentarnega sodelovanja v EU skupaj opredeliti Evropski parlament in nacionalni parlamenti, v skladu s členoma 9 in 10 protokola 1 k Lizbonski pogodbi,

Letno poročilo Sveta za leto 2009 o skupni zunanji in varnostni politiki

| 1. | pozdravlja letno poročilo Sveta in izreka pohvalo njegovi preglednosti in tematsko usmerjeni strukturi, ki zagotavlja jasen pregled politik in delovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike; pozdravlja tudi željo Sveta, da bi se bolje osredotočil na regionalni okvir konfliktov in vprašanj; vendar obžaluje dejstvo, da poročilo ne vključuje morebitnih pristopov k reševanju teh konfliktov in vprašanj; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja letno poročilo Sveta in izreka pohvalo njegovi preglednosti in tematsko usmerjeni strukturi, ki zagotavlja jasen pregled politik in delovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike; pozdravlja tudi željo Sveta, da bi se bolje osredotočil na regionalni okvir konfliktov in vprašanj; vendar obžaluje dejstvo, da poročilo ne vključuje morebitnih pristopov k reševanju teh konfliktov in vprašanj;

| 2. | poziva Svet, naj ne omejuje obsega letnega poročila o skupni zunanji in varnostni politiki zgolj na opise njenih dejavnosti, temveč naj ga oblikuje kot orodje, usmerjeno v politiko in rešitve; meni, da bi poročilo moralo zagotoviti več kot zgolj katalog dogodkov in razvoja v državah ter bi moralo obravnavati tudi vprašanje učinkovitosti zunanje politike EU in sredstev, ki so potrebna za uresničevanje ciljev zunanjega delovanja EU; poziva Svet, naj v poročilo vključi tudi oceno usklajevanja in povezanosti SZVP z drugimi zunanjimi politikami Unije ter prav tako strateška in organizacijska priporočila za prihodnost na podlagi ocen ukrepov v okviru SZVP; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ne omejuje obsega letnega poročila o skupni zunanji in varnostni politiki zgolj na opise njenih dejavnosti, temveč naj ga oblikuje kot orodje, usmerjeno v politiko in rešitve; meni, da bi poročilo moralo zagotoviti več kot zgolj katalog dogodkov in razvoja v državah ter bi moralo obravnavati tudi vprašanje učinkovitosti zunanje politike EU in sredstev, ki so potrebna za uresničevanje ciljev zunanjega delovanja EU; poziva Svet, naj v poročilo vključi tudi oceno usklajevanja in povezanosti SZVP z drugimi zunanjimi politikami Unije ter prav tako strateška in organizacijska priporočila za prihodnost na podlagi ocen ukrepov v okviru SZVP;

| 3. | meni, da bi letno poročilo o SZVP moralo temeljiti na novem institucionalnem okviru, ki ga je zagotovila Lizbonska pogodba, in služiti kot instrument za okrepljen medinstitucionalni dialog, zlasti z razpravo o izvajanju strategije zunanje politike EU, ocenjevanjem njene učinkovitosti in orisom njene prihodnje smeri; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi letno poročilo o SZVP moralo temeljiti na novem institucionalnem okviru, ki ga je zagotovila Lizbonska pogodba, in služiti kot instrument za okrepljen medinstitucionalni dialog, zlasti z razpravo o izvajanju strategije zunanje politike EU, ocenjevanjem njene učinkovitosti in orisom njene prihodnje smeri;

Izvajanje Lizbonske pogodbe

| 4. | ponovno poudarja svoje stališče, ki je naklonjeno razvoju skladne strategije zunanje politike EU, zasnovane na ciljih in načelih, določenih v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki bi morala jasno opredeliti interese EU na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj uporabi vsa svoja pooblastila, da sproži, uresničuje in zagotavlja skladnost s SZVP, ter v ta prizadevanja v celoti vključi ustrezne organe Parlamenta; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja svoje stališče, ki je naklonjeno razvoju skladne strategije zunanje politike EU, zasnovane na ciljih in načelih, določenih v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki bi morala jasno opredeliti interese EU na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj uporabi vsa svoja pooblastila, da sproži, uresničuje in zagotavlja skladnost s SZVP, ter v ta prizadevanja v celoti vključi ustrezne organe Parlamenta;

| 5. | poudarja, da je treba okrepiti usklajenost med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Komisijo in državami članicami pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice; poziva k izboljšanju sinergije med EU in nacionalno ravnjo ter okrepitvi usklajevanja med različnimi institucionalnimi akterji za boljše povezovanje vseh ustreznih instrumentov in politik ter za posredovanje enotnega sporočila EU o osrednjih političnih vprašanjih; meni, da je sodelovanje na vseh ravneh med ESZD, ustreznimi organi in odbori Evropskega parlamenta ter zadevnimi službami Komisije bistvenega pomena za oblikovanje strateškega pristopa EU do njene soseščine ter do držav kandidatk, morebitnih držav kandidatk in partnerskih držav, pa tudi do področij politik, kot so spodbujanje človekovih pravic in demokracije, trgovina, razvoj, energetska varnost ter pravosodje in notranje zadeve; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba okrepiti usklajenost med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Komisijo in državami članicami pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice; poziva k izboljšanju sinergije med EU in nacionalno ravnjo ter okrepitvi usklajevanja med različnimi institucionalnimi akterji za boljše povezovanje vseh ustreznih instrumentov in politik ter za posredovanje enotnega sporočila EU o osrednjih političnih vprašanjih; meni, da je sodelovanje na vseh ravneh med ESZD, ustreznimi organi in odbori Evropskega parlamenta ter zadevnimi službami Komisije bistvenega pomena za oblikovanje strateškega pristopa EU do njene soseščine ter do držav kandidatk, morebitnih držav kandidatk in partnerskih držav, pa tudi do področij politik, kot so spodbujanje človekovih pravic in demokracije, trgovina, razvoj, energetska varnost ter pravosodje in notranje zadeve;

| 6. | pričakuje, da bo ESZD s spodbujanjem tesnejšega usklajevanja med SZVP in drugimi zunanjimi politikami pomagala okrepiti vlogo in vpliv EU na svetovni ravni ter ji omogočila učinkovitejšo projekcijo interesov in vrednot na način, ki bo v skladu z njenim zdajšnjim statusom v mednarodni trgovini in gospodarstvu; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavi potrebne strukture in mehanizme za usklajevanje znotraj ESZD; |
| --- | --- |

6.

pričakuje, da bo ESZD s spodbujanjem tesnejšega usklajevanja med SZVP in drugimi zunanjimi politikami pomagala okrepiti vlogo in vpliv EU na svetovni ravni ter ji omogočila učinkovitejšo projekcijo interesov in vrednot na način, ki bo v skladu z njenim zdajšnjim statusom v mednarodni trgovini in gospodarstvu; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavi potrebne strukture in mehanizme za usklajevanje znotraj ESZD;

| 7. | ugotavlja pa, da bo za doseganje celovite povezanosti in učinkovitosti skupne politike EU poleg ustanovitve ESZD predvsem potrebna politična volja držav članic EU, da presežejo svoje različne poglede na osrednja vprašanja zunanje politike; zato meni, da je bistvenega pomena, da se države članice EU sporazumejo o skupni strategiji za zunanjo in varnostno politiko ter da s svojimi nacionalnimi politikami podpirajo stališča EU; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja pa, da bo za doseganje celovite povezanosti in učinkovitosti skupne politike EU poleg ustanovitve ESZD predvsem potrebna politična volja držav članic EU, da presežejo svoje različne poglede na osrednja vprašanja zunanje politike; zato meni, da je bistvenega pomena, da se države članice EU sporazumejo o skupni strategiji za zunanjo in varnostno politiko ter da s svojimi nacionalnimi politikami podpirajo stališča EU;

| 8. | v zvezi s tem obžaluje, da so izjave posameznih predstavnikov ali skupin držav članic EU večkrat ustvarile vtis neenotnosti in zelo otežile delo podpredsednice/visoke predstavnice; zato poziva države članice, naj se vzdržijo takih posameznih in neusklajenih dejanj in izjav ter prispevajo k učinkoviti in prepoznavni SZVP; po drugi strani poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj jasno izraža stališča EU, naj se hitro in odločno odziva ter zagotovi jasno in konkretno vlogo SZVP; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem obžaluje, da so izjave posameznih predstavnikov ali skupin držav članic EU večkrat ustvarile vtis neenotnosti in zelo otežile delo podpredsednice/visoke predstavnice; zato poziva države članice, naj se vzdržijo takih posameznih in neusklajenih dejanj in izjav ter prispevajo k učinkoviti in prepoznavni SZVP; po drugi strani poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj jasno izraža stališča EU, naj se hitro in odločno odziva ter zagotovi jasno in konkretno vlogo SZVP;

| 9. | poudarja, da mora vloga posebnih predstavnikov EU (PPEU) na splošno zastopati in usklajevati politiko EU do regij s posebnimi strateškimi ali varnostnimi interesi za EU, ki zahtevajo stalno navzočnost in prepoznavnost EU; meni, da je treba vzpostaviti tesno usklajevanje med posebnimi predstavniki EU in ustreznimi oddelki ESZD ter da bi bilo treba ponovno preučiti pomembna tematska vprašanja, s katerimi so se pred tem ukvarjali osebni predstavniki, in pripraviti predloge, v skladu s katerimi bi to vlogo prevzeli visoki uslužbenci ESZD ali posebni predstavniki EU; meni, da je bistvenega pomena, da se o vlogi in mandatih posebnih predstavnikov EU izvedejo predhodna posvetovanja s Parlamentom ter da se v skladu s členom 36(1) PEU podajo predlogi o postopkih in pristojnostih, po katerih bi posebni predstavniki EU s svojimi predstavitvami in poročili seznanili tudi Parlament; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora vloga posebnih predstavnikov EU (PPEU) na splošno zastopati in usklajevati politiko EU do regij s posebnimi strateškimi ali varnostnimi interesi za EU, ki zahtevajo stalno navzočnost in prepoznavnost EU; meni, da je treba vzpostaviti tesno usklajevanje med posebnimi predstavniki EU in ustreznimi oddelki ESZD ter da bi bilo treba ponovno preučiti pomembna tematska vprašanja, s katerimi so se pred tem ukvarjali osebni predstavniki, in pripraviti predloge, v skladu s katerimi bi to vlogo prevzeli visoki uslužbenci ESZD ali posebni predstavniki EU; meni, da je bistvenega pomena, da se o vlogi in mandatih posebnih predstavnikov EU izvedejo predhodna posvetovanja s Parlamentom ter da se v skladu s členom 36(1) PEU podajo predlogi o postopkih in pristojnostih, po katerih bi posebni predstavniki EU s svojimi predstavitvami in poročili seznanili tudi Parlament;

| 10. | opozarja na svojo posebno pravico iz Pogodbe, da je vključen v posvetovanja na področjih SZVP in SVOP, da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo in da daje priporočila; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj združi posvetovalne in poročevalske naloge, ki sta jih doslej na področju zunanjega delovanja izvajala Komisija in Svet; poziva Svet, naj sprejme konstruktiven pristop v okviru spravnega odbora za instrumente zunanje pomoči, vključno z instrumentom za stabilnost, in prizna pravico Evropskega parlamenta do demokratičnega nadzora strateških dokumentov in večletnih akcijskih načrtov v skladu s členom 290 PDEU; |
| --- | --- |

10.

opozarja na svojo posebno pravico iz Pogodbe, da je vključen v posvetovanja na področjih SZVP in SVOP, da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo in da daje priporočila; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj združi posvetovalne in poročevalske naloge, ki sta jih doslej na področju zunanjega delovanja izvajala Komisija in Svet; poziva Svet, naj sprejme konstruktiven pristop v okviru spravnega odbora za instrumente zunanje pomoči, vključno z instrumentom za stabilnost, in prizna pravico Evropskega parlamenta do demokratičnega nadzora strateških dokumentov in večletnih akcijskih načrtov v skladu s členom 290 PDEU;

| 11. | poudarja, da mora revidirani medinstitucionalni sporazum iz leta 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju zagotavljati boljšo preglednost proračunskega postopka SZVP ter ustrezno obravnavati zahteve za informacije proračunskega organa, da bi bil ta organ v celoti in redno obveščen o okoliščinah, okviru in finančnih posledicah političnih odločitev na tem političnem področju; meni, da mora Evropski parlament pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP prejeti ustrezne informacije; pozdravlja podporo, ki jo je podpredsednica/visoka predstavnica izrekla predlogu, da morajo biti vse pomembne misije SVOP opredeljene v proračunu; glede tega meni, da je treba za zagotavljanje popolne preglednosti in demokratičnega nadzora vsaki posamezni misiji nameniti ločeno proračunsko vrstico; ponovno izraža svoje stališče, da bi se bilo treba za povečanje demokratične legitimnosti SZVP s pristojnimi organi Parlamenta posvetovati pred začetkom misij SVOP, zlasti pa bi morali imeti možnost primernega spremljanja teh misij; poudarja, da je treba za izpolnjevanje meril verodostojnosti in samoopredelitve v skladu z Lizbonsko pogodbo zagotoviti zadostna proračunska sredstva za doseganje ciljev SZVP; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora revidirani medinstitucionalni sporazum iz leta 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju zagotavljati boljšo preglednost proračunskega postopka SZVP ter ustrezno obravnavati zahteve za informacije proračunskega organa, da bi bil ta organ v celoti in redno obveščen o okoliščinah, okviru in finančnih posledicah političnih odločitev na tem političnem področju; meni, da mora Evropski parlament pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP prejeti ustrezne informacije; pozdravlja podporo, ki jo je podpredsednica/visoka predstavnica izrekla predlogu, da morajo biti vse pomembne misije SVOP opredeljene v proračunu; glede tega meni, da je treba za zagotavljanje popolne preglednosti in demokratičnega nadzora vsaki posamezni misiji nameniti ločeno proračunsko vrstico; ponovno izraža svoje stališče, da bi se bilo treba za povečanje demokratične legitimnosti SZVP s pristojnimi organi Parlamenta posvetovati pred začetkom misij SVOP, zlasti pa bi morali imeti možnost primernega spremljanja teh misij; poudarja, da je treba za izpolnjevanje meril verodostojnosti in samoopredelitve v skladu z Lizbonsko pogodbo zagotoviti zadostna proračunska sredstva za doseganje ciljev SZVP;

| 12. | meni, da morajo redne posvetovalne seje o SZVP dopolnjevati dodatni sestanki, če bi se pokazala potreba po predhodnih informacijah; glede tega predlaga, da bi morale biti seje usmerjene tudi v pridobivanje osrednjega strateškega in politično-vojaškega znanja, da bi izboljšali načrtovanje in upravljanje prihodnjih misij in pomagali razviti pristop vnaprejšnjega načrtovanja prihodnjih potreb; opozarja tudi na svojo pravico do posvetovanja in do ustreznega obveščanja o nujnem financiranju določenih pobud, sproženih v okviru SZVP v skladu s členom 41(3) PEU; |
| --- | --- |

12.

meni, da morajo redne posvetovalne seje o SZVP dopolnjevati dodatni sestanki, če bi se pokazala potreba po predhodnih informacijah; glede tega predlaga, da bi morale biti seje usmerjene tudi v pridobivanje osrednjega strateškega in politično-vojaškega znanja, da bi izboljšali načrtovanje in upravljanje prihodnjih misij in pomagali razviti pristop vnaprejšnjega načrtovanja prihodnjih potreb; opozarja tudi na svojo pravico do posvetovanja in do ustreznega obveščanja o nujnem financiranju določenih pobud, sproženih v okviru SZVP v skladu s členom 41(3) PEU;

| 13. | v skladu z dogovorom o ustanovitvi in delovanju ESZD, doseženim na štiristranskih pogovorih v Madridu, in v skladu s finančno uredbo, kot je bila spremenjena glede ESZD, podpira oblikovanje proračunskih postavk v proračunu za leto 2011, namenjenih trem največjim misijam v okviru SZVP/SVOP; meni, da bo ta izboljšana opredelitev misij povečala preglednost in odgovornost SZVP/SVOP ter služila interesom EU; poudarja, da opredelitev večjih misij SZVP/SVOP ne sme škodovati informacijam in preglednosti v zvezi z misijami manjšega obsega, ki so politično manj prepoznavne; |
| --- | --- |

13.

v skladu z dogovorom o ustanovitvi in delovanju ESZD, doseženim na štiristranskih pogovorih v Madridu, in v skladu s finančno uredbo, kot je bila spremenjena glede ESZD, podpira oblikovanje proračunskih postavk v proračunu za leto 2011, namenjenih trem največjim misijam v okviru SZVP/SVOP; meni, da bo ta izboljšana opredelitev misij povečala preglednost in odgovornost SZVP/SVOP ter služila interesom EU; poudarja, da opredelitev večjih misij SZVP/SVOP ne sme škodovati informacijam in preglednosti v zvezi z misijami manjšega obsega, ki so politično manj prepoznavne;

| 14. | kljub vsemu meni, da je nova nomenklatura minimalni pogoj in le prvi korak k podrobnemu proračunu za SZVP, ki bo omogočal celovit pregled in spremljanje misij, ki se izvajajo v okviru te politike; meni, da nova nomenklatura ne bo ogrozila nepogrešljive prožnosti proračuna SZVP in tudi ne stalnosti delovanja misij, ki že potekajo; |
| --- | --- |

14.

kljub vsemu meni, da je nova nomenklatura minimalni pogoj in le prvi korak k podrobnemu proračunu za SZVP, ki bo omogočal celovit pregled in spremljanje misij, ki se izvajajo v okviru te politike; meni, da nova nomenklatura ne bo ogrozila nepogrešljive prožnosti proračuna SZVP in tudi ne stalnosti delovanja misij, ki že potekajo;

| 15. | opozarja na duh Pogodbe o delovanju EU, v skladu s katero naj bi soodločanje postalo splošni postopek, kar po analogiji vodi k odpravi posebnih določb in postopkov, ki so veljali za nekatere instrumente ali politike v skladu s prejšnjo pogodbo in medinstitucionalnim sporazumom; potrjuje, da so določbe, ki omejujejo prožnost financiranja SZVP, zdaj brez osnove; poudarja, da mora v skladu z zgoraj navedenim in za okrepitev učinkovitosti in odgovornosti SZVP, medinstitucionalne odnose končno voditi nova kultura dialoga, medsebojnega zaupanja in izmenjave informacij tako v fazi opredeljevanja kot tudi v fazah izvajanja in naknadnega ocenjevanja; |
| --- | --- |

15.

opozarja na duh Pogodbe o delovanju EU, v skladu s katero naj bi soodločanje postalo splošni postopek, kar po analogiji vodi k odpravi posebnih določb in postopkov, ki so veljali za nekatere instrumente ali politike v skladu s prejšnjo pogodbo in medinstitucionalnim sporazumom; potrjuje, da so določbe, ki omejujejo prožnost financiranja SZVP, zdaj brez osnove; poudarja, da mora v skladu z zgoraj navedenim in za okrepitev učinkovitosti in odgovornosti SZVP, medinstitucionalne odnose končno voditi nova kultura dialoga, medsebojnega zaupanja in izmenjave informacij tako v fazi opredeljevanja kot tudi v fazah izvajanja in naknadnega ocenjevanja;

| 16. | poudarja, da je treba med prihodnjim razmislekom o večletnem finančnem okviru 2014–2020 izvesti temeljito analizo dolgoročnih finančnih zahtev skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba med prihodnjim razmislekom o večletnem finančnem okviru 2014–2020 izvesti temeljito analizo dolgoročnih finančnih zahtev skupne zunanje in varnostne politike;

| 17. | ponavlja svoje stališče, da je treba v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije pridobiti mnenje/soglasje Evropskega parlamenta za vse mednarodne sporazume, tudi tiste, ki so povezani predvsem s SZVP, razen za tiste, ki so povezani izključno s SZVP, kakor tudi, da je treba v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlamentu zagotoviti popolne informacije v začetni, pogajalski in končni fazi postopka, ki vodi v sklepanje mednarodnih sporazumov; pričakuje, da bo podpredsednica/visoka predstavnica zagotovila vse ustrezne informacije o pogajanjih med celotnim postopkom, vključno s pogajalskimi smernicami in osnutki pogajalskih besedil, in opozarja, da se je v izjavi o politični odgovornosti glede zaupnih dokumentov SZVP zavezala k uporabi določil okvirnega sporazuma o mednarodnih sporazumih; poziva k oblikovanju učinkovitega načina delovanja, ki bo združeval upoštevanje posebnih pravic Parlamenta z ustrezno stopnjo zaupnosti; meni, da je za urejanje dostopa poslancev do zaupnih dokumentov potreben celovit sporazum, ki bo vključeval vse institucije in zajemal vse organe EU; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoje stališče, da je treba v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije pridobiti mnenje/soglasje Evropskega parlamenta za vse mednarodne sporazume, tudi tiste, ki so povezani predvsem s SZVP, razen za tiste, ki so povezani izključno s SZVP, kakor tudi, da je treba v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlamentu zagotoviti popolne informacije v začetni, pogajalski in končni fazi postopka, ki vodi v sklepanje mednarodnih sporazumov; pričakuje, da bo podpredsednica/visoka predstavnica zagotovila vse ustrezne informacije o pogajanjih med celotnim postopkom, vključno s pogajalskimi smernicami in osnutki pogajalskih besedil, in opozarja, da se je v izjavi o politični odgovornosti glede zaupnih dokumentov SZVP zavezala k uporabi določil okvirnega sporazuma o mednarodnih sporazumih; poziva k oblikovanju učinkovitega načina delovanja, ki bo združeval upoštevanje posebnih pravic Parlamenta z ustrezno stopnjo zaupnosti; meni, da je za urejanje dostopa poslancev do zaupnih dokumentov potreben celovit sporazum, ki bo vključeval vse institucije in zajemal vse organe EU;

| 18. | opozarja na svojo obveznost v skladu s Pogodbo, da skupaj z nacionalnimi parlamenti določa organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja, zlasti na področju skupne zunanje, varnostne in obrambne politike; meni, da je obžalovanja vredno, da še ni bil sklenjen sporazum o načinu nadaljevanja te naloge; vztraja, da bi njegovo lastno zastopstvo v kakršni koli novi obliki medparlamentarnega sodelovanja moralo biti v obliki, ki odraža obseg in pomen njegove vloge v zunanjih zadevah, ter na tej podlagi ponavlja svojo pripravljenost, da doseže sporazum z nacionalnimi parlamenti, ki bo pomenil resnično okrepitev parlamentarne razsežnosti Evropske unije kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

18.

opozarja na svojo obveznost v skladu s Pogodbo, da skupaj z nacionalnimi parlamenti določa organizacijo in spodbujanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja, zlasti na področju skupne zunanje, varnostne in obrambne politike; meni, da je obžalovanja vredno, da še ni bil sklenjen sporazum o načinu nadaljevanja te naloge; vztraja, da bi njegovo lastno zastopstvo v kakršni koli novi obliki medparlamentarnega sodelovanja moralo biti v obliki, ki odraža obseg in pomen njegove vloge v zunanjih zadevah, ter na tej podlagi ponavlja svojo pripravljenost, da doseže sporazum z nacionalnimi parlamenti, ki bo pomenil resnično okrepitev parlamentarne razsežnosti Evropske unije kot svetovnega akterja;

Osrednja tematska vprašanja SZVP

| 19. | poudarja, da bi delovanje v okviru SVOP moralo biti sestavni del celovite politike, usmerjene na države in regije v krizi, kjer so ogrožene vrednote in strateški interesi EU in kjer bi operacije v okviru SVOP zagotovile resnično dodano vrednost pri spodbujanju miru, stabilnosti in pravne države; poudarja tudi, da je treba na podlagi pridobljenih izkušenj natančneje oceniti uspešnost izvedbe vsake operacije in njen trajni učinek na terenu; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi delovanje v okviru SVOP moralo biti sestavni del celovite politike, usmerjene na države in regije v krizi, kjer so ogrožene vrednote in strateški interesi EU in kjer bi operacije v okviru SVOP zagotovile resnično dodano vrednost pri spodbujanju miru, stabilnosti in pravne države; poudarja tudi, da je treba na podlagi pridobljenih izkušenj natančneje oceniti uspešnost izvedbe vsake operacije in njen trajni učinek na terenu;

| 20. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in države članice, naj odpravijo neravnovesje med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi načrtovanja v ESZD ter povečajo število zaposlenih na področju pravosodja, civilne uprave, carin in mirnega posredovanja, da se zagotovi ustrezno in zadostno strokovno znanje za misije SVOP; |
| --- | --- |

20.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in države članice, naj odpravijo neravnovesje med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi načrtovanja v ESZD ter povečajo število zaposlenih na področju pravosodja, civilne uprave, carin in mirnega posredovanja, da se zagotovi ustrezno in zadostno strokovno znanje za misije SVOP;

| 21. | poudarja, da je treba doseči optimalno usklajevanje med zmogljivostmi EU za odzivanje ob nesrečah in drugimi instrumenti EU – kot so civilne in/ali vojaške misije v okviru SVOP – ki že potekajo na terenu ali bi jih bilo mogoče vzpostaviti po krizi; meni, da v veliko primerih togo razlikovanje med vojaškimi in civilnimi operacijami kriznega upravljanja odseva dokaj zastarele institucionalne vzorce ter da lahko povezovanje civilnih in vojaških struktur bolj ustreza resničnemu stanju na terenu; zato poudarja potrebo po sistematični oceni vsakega posameznega primera, da se zagotovi najustreznejši odziv, saj je lahko za nekatere primere primernejša kombinacija vojaških in civilnih instrumentov, na podlagi celovitega razumevanja povezav med varnostjo in razvojem; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba doseči optimalno usklajevanje med zmogljivostmi EU za odzivanje ob nesrečah in drugimi instrumenti EU – kot so civilne in/ali vojaške misije v okviru SVOP – ki že potekajo na terenu ali bi jih bilo mogoče vzpostaviti po krizi; meni, da v veliko primerih togo razlikovanje med vojaškimi in civilnimi operacijami kriznega upravljanja odseva dokaj zastarele institucionalne vzorce ter da lahko povezovanje civilnih in vojaških struktur bolj ustreza resničnemu stanju na terenu; zato poudarja potrebo po sistematični oceni vsakega posameznega primera, da se zagotovi najustreznejši odziv, saj je lahko za nekatere primere primernejša kombinacija vojaških in civilnih instrumentov, na podlagi celovitega razumevanja povezav med varnostjo in razvojem;

| 22. | meni, da je strateška prednostna naloga EU okrepiti mednarodna partnerstva kriznega upravljanja in poglobiti dialog z drugimi pomembnimi akterji kriznega upravljanja, kot so OZN, Nato, Afriška unija in OVSE ter tretje države, na primer ZDA, Turčija, Norveška in Kanada, ter uskladiti dejavnosti, deliti informacije in združevati sredstva na področju varovanja in vzpostavljanja miru, vključno s sodelovanjem pri kriznem upravljanju ter predvsem pomorski varnosti, pa tudi boju proti terorizmu v okviru mednarodnega prava; |
| --- | --- |

22.

meni, da je strateška prednostna naloga EU okrepiti mednarodna partnerstva kriznega upravljanja in poglobiti dialog z drugimi pomembnimi akterji kriznega upravljanja, kot so OZN, Nato, Afriška unija in OVSE ter tretje države, na primer ZDA, Turčija, Norveška in Kanada, ter uskladiti dejavnosti, deliti informacije in združevati sredstva na področju varovanja in vzpostavljanja miru, vključno s sodelovanjem pri kriznem upravljanju ter predvsem pomorski varnosti, pa tudi boju proti terorizmu v okviru mednarodnega prava;

| 23. | poudarja, da ustanovitev ESZD Evropski uniji ponuja edinstveno priložnost, da uresniči svoje zaveze na področju preprečevanja konfliktov in izgradnje miru, zlasti v zvezi s programom iz Göteborga, in da še razširi zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov kot alternativo kriznemu upravljanju; zato poudarja, da je treba zagotoviti enakopravnost direktorata za preprečevanje konfliktov in varnostno politiko z drugimi direktorati z zagotovitvijo zadostnih sredstev za načrtovanje politik, s krepitvijo povezav z geografskimi oddelki in z vzpostavljanjem uradnih odnosov z ustreznimi delovnimi skupinami Sveta; meni, da je treba ponovno razmisliti tudi o obstoječem ločevanju med strukturo kriznega upravljanja ter direktoratom za preprečevanje konfliktov in varnostno politiko; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da ustanovitev ESZD Evropski uniji ponuja edinstveno priložnost, da uresniči svoje zaveze na področju preprečevanja konfliktov in izgradnje miru, zlasti v zvezi s programom iz Göteborga, in da še razširi zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov kot alternativo kriznemu upravljanju; zato poudarja, da je treba zagotoviti enakopravnost direktorata za preprečevanje konfliktov in varnostno politiko z drugimi direktorati z zagotovitvijo zadostnih sredstev za načrtovanje politik, s krepitvijo povezav z geografskimi oddelki in z vzpostavljanjem uradnih odnosov z ustreznimi delovnimi skupinami Sveta; meni, da je treba ponovno razmisliti tudi o obstoječem ločevanju med strukturo kriznega upravljanja ter direktoratom za preprečevanje konfliktov in varnostno politiko;

| 24. | opozarja na tveganje, da bi države članice EU postale pretirano odvisne od energije iz tretjih držav, kar bi lahko na koncu spodkopalo neodvisnost zunanje politike EU; glede tega poudarja, da je pojem energetske varnosti močno povezan z varnostjo oskrbe; ponovno opozarja, da se je treba nujno soočiti z energetskimi izzivi s spodbujanjem obnovljivih in domačih virov energije, dokončanjem učinkovitega notranjega energetskega trga in z izvajanjem skupne evropske zunanje energetske politike, na podlagi boljšega usklajevanja politik držav članic na tem področju, diverzifikacije dobaviteljev energije in izvajanja strateških energetskih infrastrukturnih projektov, kot je Nabucco, ali drugih možnih alternativnih projektov južnega koridorja; podpira integrirano in interoperabilno evropsko energetsko mrežo; obžaluje, da države članice dejavno podpirajo pobude, ki so dejansko v nasprotju s prizadevanji za zagotavljanje varne in raznolike oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

24.

opozarja na tveganje, da bi države članice EU postale pretirano odvisne od energije iz tretjih držav, kar bi lahko na koncu spodkopalo neodvisnost zunanje politike EU; glede tega poudarja, da je pojem energetske varnosti močno povezan z varnostjo oskrbe; ponovno opozarja, da se je treba nujno soočiti z energetskimi izzivi s spodbujanjem obnovljivih in domačih virov energije, dokončanjem učinkovitega notranjega energetskega trga in z izvajanjem skupne evropske zunanje energetske politike, na podlagi boljšega usklajevanja politik držav članic na tem področju, diverzifikacije dobaviteljev energije in izvajanja strateških energetskih infrastrukturnih projektov, kot je Nabucco, ali drugih možnih alternativnih projektov južnega koridorja; podpira integrirano in interoperabilno evropsko energetsko mrežo; obžaluje, da države članice dejavno podpirajo pobude, ki so dejansko v nasprotju s prizadevanji za zagotavljanje varne in raznolike oskrbe z energijo;

| 25. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Komisijo pozove, naj do junija 2011 predloži sporočilo o varnosti oskrbe in mednarodnem sodelovanju, da se še povečata usklajenost in povezanost zunanjega delovanja EU na področju energije; glede tega poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločno uresničuje priporočila Parlamenta za razvoj skladne in usklajene politike, zlasti s spodbujanjem kohezije EU v konstruktivnem dialogu z dobavitelji energije, zlasti z Rusijo, kakor tudi s tranzitnimi državami; meni, da bi energetska varnost morala biti v celoti vključena tudi v širitveno in sosedsko politiko EU, tudi s pomočjo političnega dialoga in praktičnega sodelovanja s partnericami; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Komisijo pozove, naj do junija 2011 predloži sporočilo o varnosti oskrbe in mednarodnem sodelovanju, da se še povečata usklajenost in povezanost zunanjega delovanja EU na področju energije; glede tega poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločno uresničuje priporočila Parlamenta za razvoj skladne in usklajene politike, zlasti s spodbujanjem kohezije EU v konstruktivnem dialogu z dobavitelji energije, zlasti z Rusijo, kakor tudi s tranzitnimi državami; meni, da bi energetska varnost morala biti v celoti vključena tudi v širitveno in sosedsko politiko EU, tudi s pomočjo političnega dialoga in praktičnega sodelovanja s partnericami;

| 26. | opozarja na novo generacijo varnostnih izzivov in tveganj, kot so kibernetski napadi, družbeni nemiri, politične vstaje, svetovne kriminalne mreže in gospodarske dejavnosti, ki ogrožajo pravno državo in načela demokracije, ter poudarja pomembnost oblikovanja strategij, ki ustrezajo tem dogodkom; |
| --- | --- |

26.

opozarja na novo generacijo varnostnih izzivov in tveganj, kot so kibernetski napadi, družbeni nemiri, politične vstaje, svetovne kriminalne mreže in gospodarske dejavnosti, ki ogrožajo pravno državo in načela demokracije, ter poudarja pomembnost oblikovanja strategij, ki ustrezajo tem dogodkom;

| 27. | poudarja potrebo po usklajevanju priprav za soočanje z nekonvencionalnimi grožnjami, kot so kibernetske grožnje; poziva Komisijo in Svet, naj temeljito analizirata grožnje in potrebe na tem področju, kar bo podlaga za večrazsežno in celovito evropsko strategijo računalniške varnosti, ki mora vključevati načrte ukrepov v primeru kibernetskih napadov; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po usklajevanju priprav za soočanje z nekonvencionalnimi grožnjami, kot so kibernetske grožnje; poziva Komisijo in Svet, naj temeljito analizirata grožnje in potrebe na tem področju, kar bo podlaga za večrazsežno in celovito evropsko strategijo računalniške varnosti, ki mora vključevati načrte ukrepov v primeru kibernetskih napadov;

| 28. | poudarja, da mora evropska zunanja politika upoštevati zunanjo razsežnost evropskega območja svobode, varnosti in pravice; znova opozarja na pomen urejenega upravljanja migracij; meni, da je bistveno zagotoviti sodelovanje držav izvora in tranzitnih držav ter spodbujati duh trdnega sodelovanja med temi državami z izvajanjem politike pozitivnega pogojevanja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora evropska zunanja politika upoštevati zunanjo razsežnost evropskega območja svobode, varnosti in pravice; znova opozarja na pomen urejenega upravljanja migracij; meni, da je bistveno zagotoviti sodelovanje držav izvora in tranzitnih držav ter spodbujati duh trdnega sodelovanja med temi državami z izvajanjem politike pozitivnega pogojevanja;

| 29. | ponovno poudarja, da mora EU okrepiti vodilno vlogo na področju upravljanja svetovnega podnebja ter še poglobiti dialog z drugimi osrednjimi akterji, kot so sile v vzponu (Kitajska, Brazilija, Indija), Rusija, Združene države in države v razvoju, saj so podnebne spremembe postale osrednji del mednarodnih odnosov; |
| --- | --- |

29.

ponovno poudarja, da mora EU okrepiti vodilno vlogo na področju upravljanja svetovnega podnebja ter še poglobiti dialog z drugimi osrednjimi akterji, kot so sile v vzponu (Kitajska, Brazilija, Indija), Rusija, Združene države in države v razvoju, saj so podnebne spremembe postale osrednji del mednarodnih odnosov;

| 30. | meni, da morata zunanja politika in zunanje delovanje EU, če hočeta biti dosledna z vrednotami EU, prednost nameniti spodbujanju demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in pravičnih družb, saj je demokratična družba, ki temelji na pravilih, osnova za spoštovanje človekovih pravic in krepitev stabilnosti; zato ponavlja svoje stališče, da je treba v zunanjo politiko EU odločno vključevati vprašanje človekovih pravic; meni, da nova institucionalna struktura EU, zlasti ESZD s svojimi specializiranimi oddelki, zagotavlja možnosti za boljšo usklajenost in učinkovitost EU na tem področju; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj z dvostranskimi odnosi s tretjimi državami in aktivnim sodelovanjem v mednarodnih forumih aktivno spodbuja vključenost tretjih držav v prizadevanja za spoštovanje človekovih pravic ter odločno spregovori zoper kršitve človekovih pravic in se ne izogiba ustreznim ukrepom v primeru njihovih kršitev, glede na vse pogostejše hude kršitve svobode prepričanja poziva Komisijo, naj izvede temeljito oceno in vključi svobodo prepričanja v politiko EU glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

30.

meni, da morata zunanja politika in zunanje delovanje EU, če hočeta biti dosledna z vrednotami EU, prednost nameniti spodbujanju demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in pravičnih družb, saj je demokratična družba, ki temelji na pravilih, osnova za spoštovanje človekovih pravic in krepitev stabilnosti; zato ponavlja svoje stališče, da je treba v zunanjo politiko EU odločno vključevati vprašanje človekovih pravic; meni, da nova institucionalna struktura EU, zlasti ESZD s svojimi specializiranimi oddelki, zagotavlja možnosti za boljšo usklajenost in učinkovitost EU na tem področju; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj z dvostranskimi odnosi s tretjimi državami in aktivnim sodelovanjem v mednarodnih forumih aktivno spodbuja vključenost tretjih držav v prizadevanja za spoštovanje človekovih pravic ter odločno spregovori zoper kršitve človekovih pravic in se ne izogiba ustreznim ukrepom v primeru njihovih kršitev, glede na vse pogostejše hude kršitve svobode prepričanja poziva Komisijo, naj izvede temeljito oceno in vključi svobodo prepričanja v politiko EU glede človekovih pravic;

| 31. | meni, da sta vprašanje svobode veroizpovedi in prepričanja po vsem svetu – zlasti kristjanov, preganjanih ali ogroženih manjšin in verskih odpadnikov – ter medverski dialog novi osrednji temi za SZVP; poudarja, da je svoboda veroizpovedi in prepričanja temeljna človekova pravica, medverski dialog pa orodje za boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi vere, ter da torej prispeva k politični in družbeni stabilnosti; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj nujno razvije strategijo EU za uveljavljanje človekove pravice do svobode vere in prepričanja; jo prav tako poziva, naj v okviru direktorata ESZD za človekove pravice razvije stalne zmogljivosti za spremljanje vladnih in družbenih omejitev svobode vere in prepričanja ter povezanih pravic; |
| --- | --- |

31.

meni, da sta vprašanje svobode veroizpovedi in prepričanja po vsem svetu – zlasti kristjanov, preganjanih ali ogroženih manjšin in verskih odpadnikov – ter medverski dialog novi osrednji temi za SZVP; poudarja, da je svoboda veroizpovedi in prepričanja temeljna človekova pravica, medverski dialog pa orodje za boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi vere, ter da torej prispeva k politični in družbeni stabilnosti; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj nujno razvije strategijo EU za uveljavljanje človekove pravice do svobode vere in prepričanja; jo prav tako poziva, naj v okviru direktorata ESZD za človekove pravice razvije stalne zmogljivosti za spremljanje vladnih in družbenih omejitev svobode vere in prepričanja ter povezanih pravic;

| 32. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo politike in ukrepi v okviru SZVP v celoti upoštevali Resolucijo varnostnega sveta ZN 1325 o ženskah, miru in varnosti, ki poziva k vključevanju žensk na vseh področjih in ravneh reševanja konfliktov; prav tako poziva, naj politike SZVP upoštevajo resolucijo varnostnega sveta ZN 1820 o spolnem nasilju v času konfliktov in po njih ter nadaljnje resolucije varnostnega sveta ZN 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), ki nadgrajujejo prej omenjeni resoluciji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, države članice EU in vodje misij SVOP, naj kot standardni del v vsako misijo vključijo sodelovanje in posvetovanje z lokalnimi organizacijami žensk; obžaluje, da je bila doslej na višje delovno mesto v ESZD imenovana le ena ženska in da je med posebnimi predstavniki EU le ena ženska; |
| --- | --- |

32.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo politike in ukrepi v okviru SZVP v celoti upoštevali Resolucijo varnostnega sveta ZN 1325 o ženskah, miru in varnosti, ki poziva k vključevanju žensk na vseh področjih in ravneh reševanja konfliktov; prav tako poziva, naj politike SZVP upoštevajo resolucijo varnostnega sveta ZN 1820 o spolnem nasilju v času konfliktov in po njih ter nadaljnje resolucije varnostnega sveta ZN 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), ki nadgrajujejo prej omenjeni resoluciji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, države članice EU in vodje misij SVOP, naj kot standardni del v vsako misijo vključijo sodelovanje in posvetovanje z lokalnimi organizacijami žensk; obžaluje, da je bila doslej na višje delovno mesto v ESZD imenovana le ena ženska in da je med posebnimi predstavniki EU le ena ženska;

Večstranska diplomacija, mednarodne organizacije

| 33. | poudarja, da mora biti učinkovita večstranskost osrednja strateška skrb Unije in da mora v tem okviru EU prevzeti vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, podpirati mednarodne institucije, omogočiti doseg mednarodnega konsenza in spodbujati svetovno ukrepanje; poudarja, da se je treba nujno posvetiti skupnim svetovnim problemom, ki zadevajo državljane EU, kot so boj proti terorizmu, organiziranemu kriminalu, pandemijam in podnebnim spremembam, kibernetska varnost, zagotavljanje uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja in odprave revščine, energetske varnosti, neširjenja orožja za množično uničevanje, mirnega reševanja konfliktov, razoroževanja, upravljanje migracijskih tokov ter spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in državljanskih svoboščin; poudarja, da je treba izboljšati spremljanje sredstev EU v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 15/2009; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da mora biti učinkovita večstranskost osrednja strateška skrb Unije in da mora v tem okviru EU prevzeti vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, podpirati mednarodne institucije, omogočiti doseg mednarodnega konsenza in spodbujati svetovno ukrepanje; poudarja, da se je treba nujno posvetiti skupnim svetovnim problemom, ki zadevajo državljane EU, kot so boj proti terorizmu, organiziranemu kriminalu, pandemijam in podnebnim spremembam, kibernetska varnost, zagotavljanje uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja in odprave revščine, energetske varnosti, neširjenja orožja za množično uničevanje, mirnega reševanja konfliktov, razoroževanja, upravljanje migracijskih tokov ter spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in državljanskih svoboščin; poudarja, da je treba izboljšati spremljanje sredstev EU v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 15/2009;

| 34. | pozdravlja sprejetje resolucije generalne skupščine ZN v zvezi z udeležbo EU pri delu ZN z dne 3. maja 2011, ki upošteva institucionalne spremembe, uvedene z Lizbonsko pogodbo, in omogoča predstavnikom EU, da predstavljajo in zastopajo stališča EU pri ZN ažurno in učinkovito;meni, da je nujno treba sodelovati s strateškimi partnerji EU, da bi poiskali rešitve za osrednje regionalne in svetovne probleme; prav tako priporoča, da se strateškim partnerstvom dodeli večstranska razsežnost, tako da se na dnevne rede dvostranskih in večstranskih vrhunskih srečanj EU doda svetovna vprašanja; poziva Francijo in Združeno kraljestvo, ki sta stalni članici varnostnega sveta ZN, naj v skladu s členom 34(2) PEU zaprosita, naj se podpredsednico/visoko predstavnico povabi, da zastopa stališče EU, če je EU opredelila stališče o vprašanju, ki je na dnevnem redu varnostnega sveta ZN; meni, da bi morala biti Evropska unija kot taka zastopana v večstranskih finančnih organizacijah, zlasti v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki, brez poseganja v zastopanost držav članic; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja sprejetje resolucije generalne skupščine ZN v zvezi z udeležbo EU pri delu ZN z dne 3. maja 2011, ki upošteva institucionalne spremembe, uvedene z Lizbonsko pogodbo, in omogoča predstavnikom EU, da predstavljajo in zastopajo stališča EU pri ZN ažurno in učinkovito;meni, da je nujno treba sodelovati s strateškimi partnerji EU, da bi poiskali rešitve za osrednje regionalne in svetovne probleme; prav tako priporoča, da se strateškim partnerstvom dodeli večstranska razsežnost, tako da se na dnevne rede dvostranskih in večstranskih vrhunskih srečanj EU doda svetovna vprašanja; poziva Francijo in Združeno kraljestvo, ki sta stalni članici varnostnega sveta ZN, naj v skladu s členom 34(2) PEU zaprosita, naj se podpredsednico/visoko predstavnico povabi, da zastopa stališče EU, če je EU opredelila stališče o vprašanju, ki je na dnevnem redu varnostnega sveta ZN; meni, da bi morala biti Evropska unija kot taka zastopana v večstranskih finančnih organizacijah, zlasti v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki, brez poseganja v zastopanost držav članic;

| 35. | meni, da bi EU morala izkoristiti sprejetje novega strateškega koncepta Nata, da bi bistveno okrepila svoje partnerstvo s to organizacijo, hkrati pa bi razvila zunanje, varnostne in obrambne politike EU; v zvezi s tem pozdravlja konkreten niz predlogov, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila generalnemu sekretarju Nata in katerega namen je opredelitev odnosa med obema organizacijama; poudarja, da se tudi EU sooča z večino varnostnih groženj, ki jih je v novem strateškem konceptu opredelil Nato; poudarja, da je treba najti pragmatične načine reševanja nerešenih težav; v zvezi s tem poziva EU, naj izkoristi svoj vpliv za uspešno dokončanje tekočega procesa za celovito rešitev ciprskega vprašanja, ki bo odpravil vse razlike med Ciprom in Turčijo, ki ovirajo razvoj tesnejšega sodelovanja med EU in Natom; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi EU morala izkoristiti sprejetje novega strateškega koncepta Nata, da bi bistveno okrepila svoje partnerstvo s to organizacijo, hkrati pa bi razvila zunanje, varnostne in obrambne politike EU; v zvezi s tem pozdravlja konkreten niz predlogov, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila generalnemu sekretarju Nata in katerega namen je opredelitev odnosa med obema organizacijama; poudarja, da se tudi EU sooča z večino varnostnih groženj, ki jih je v novem strateškem konceptu opredelil Nato; poudarja, da je treba najti pragmatične načine reševanja nerešenih težav; v zvezi s tem poziva EU, naj izkoristi svoj vpliv za uspešno dokončanje tekočega procesa za celovito rešitev ciprskega vprašanja, ki bo odpravil vse razlike med Ciprom in Turčijo, ki ovirajo razvoj tesnejšega sodelovanja med EU in Natom;

| 36. | meni, da je treba zagotoviti, da se obstoječe sile in zmogljivosti, ki si jih v veliki meri delita obe organizaciji, uporabljajo čim bolj učinkovito, ter da so pogoji optimizirani za varnost evropskih vojakov in civilnih subjektov; poziva Nato, naj ne razvija civilnih zmogljivosti za krizno upravljanje, ki bi podvajale strukture in zmogljivosti EU; poziva k oblikovanju celovite strategije za neširjenje jedrskega orožja in jedrsko razorožitev v okviru sodelovanja med EU in Natom in v skladu z akcijskim načrtom iz deklaracije s pregledne konference o NPT leta 2010; spodbuja Nato in Rusijo, naj si prizadevata za stabilnejši odnos, ki bo temeljil na medsebojnem zaupanju; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba zagotoviti, da se obstoječe sile in zmogljivosti, ki si jih v veliki meri delita obe organizaciji, uporabljajo čim bolj učinkovito, ter da so pogoji optimizirani za varnost evropskih vojakov in civilnih subjektov; poziva Nato, naj ne razvija civilnih zmogljivosti za krizno upravljanje, ki bi podvajale strukture in zmogljivosti EU; poziva k oblikovanju celovite strategije za neširjenje jedrskega orožja in jedrsko razorožitev v okviru sodelovanja med EU in Natom in v skladu z akcijskim načrtom iz deklaracije s pregledne konference o NPT leta 2010; spodbuja Nato in Rusijo, naj si prizadevata za stabilnejši odnos, ki bo temeljil na medsebojnem zaupanju;

| 37. | priznava, da je treba okrepiti organizacijo OVSE in znova potrditi njene vrednote; je prepričan, da se mora EU učinkovito vključiti v krepitev organizacije OVSE ter prav tako zagotoviti, da proces ne bo oslabil katere od treh razsežnosti organizacije (politično-vojaška, gospodarska in okoljska ter človeška); poudarja, da bi EU morala pozornost nameniti tudi pomenu nadaljevanja krfskega procesa in rednih sestankov na visoki ravni, da bi politično podprla in povečala prepoznavnost dejavnosti organizacije OVSE; |
| --- | --- |

37.

priznava, da je treba okrepiti organizacijo OVSE in znova potrditi njene vrednote; je prepričan, da se mora EU učinkovito vključiti v krepitev organizacije OVSE ter prav tako zagotoviti, da proces ne bo oslabil katere od treh razsežnosti organizacije (politično-vojaška, gospodarska in okoljska ter človeška); poudarja, da bi EU morala pozornost nameniti tudi pomenu nadaljevanja krfskega procesa in rednih sestankov na visoki ravni, da bi politično podprla in povečala prepoznavnost dejavnosti organizacije OVSE;

| 38. | priznava vse pomembnejši mednarodni status Arktike ter poziva k oblikovanju družbeno, okoljsko in gospodarsko vzdržne politike EU za Arktiko, ob upoštevanju pravic lokalnega in domorodnega prebivalstva; meni, da so Arktični svet, politika severne dimenzije in Svet Barentsove evro-arktične regije osrednje točke sodelovanja v Arktiki, ter podpira prizadevanja EU, da postane stalna opazovalka v Svetu Arktike; poudarja, da je treba v okviru ESZD ustanoviti enoto za Arktiko; |
| --- | --- |

38.

priznava vse pomembnejši mednarodni status Arktike ter poziva k oblikovanju družbeno, okoljsko in gospodarsko vzdržne politike EU za Arktiko, ob upoštevanju pravic lokalnega in domorodnega prebivalstva; meni, da so Arktični svet, politika severne dimenzije in Svet Barentsove evro-arktične regije osrednje točke sodelovanja v Arktiki, ter podpira prizadevanja EU, da postane stalna opazovalka v Svetu Arktike; poudarja, da je treba v okviru ESZD ustanoviti enoto za Arktiko;

Čezatlantski odnosi

| 39. | ponovno poudarja svojo zavezo čezatlantskemu partnerstvu kot pomembnemu elementu in enemu glavnih stebrov zunanjega delovanja EU; poleg tega poziva EU, naj ponovno poudari svojo zavezanost čezatlantskemu partnerstvu z ZDA in cilju prostega čezatlantskega trga, ki bi moral biti podlaga za okrepljeno čezatlantsko partnerstvo; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj si prizadeva za boljše usklajevanje in okrepljeno sodelovanje med EU in njeno najtesnejšo zaveznico ZDA; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bo EU delovala kot usklajena, dejavna, enakovredna, a vendar avtonomna partnerica ZDA pri krepitvi svetovne varnosti in stabilnosti, spodbujanju miru in spoštovanja človekovih pravic; poleg tega poziva, naj se sprejme skupen pristop do svetovnih izzivov, kot so širjenje jedrskega orožja, terorizem, podnebne spremembe in energetska varnost, ter skupen pristop do svetovnega upravljanja, s podpiranjem in reformiranjem mednarodnih institucij in spodbujanjem spoštovanja mednarodnega prava ter mirnega reševanja konfliktov; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj s tesnim usklajevanjem razvija sinergijo z ZDA, da bi zagotovili stabilnost in varnost evropske celine in celotnega sveta, tudi na podlagi smiselnosti sodelovanja s pomembnimi akterji, kot so Rusija, Kitajska, Indija in Turčija, ter glede stabilnosti na širšem Bližnjem vzhodu, v Sredozemski regiji, Iranu, Afganistanu in Pakistanu; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja svojo zavezo čezatlantskemu partnerstvu kot pomembnemu elementu in enemu glavnih stebrov zunanjega delovanja EU; poleg tega poziva EU, naj ponovno poudari svojo zavezanost čezatlantskemu partnerstvu z ZDA in cilju prostega čezatlantskega trga, ki bi moral biti podlaga za okrepljeno čezatlantsko partnerstvo; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj si prizadeva za boljše usklajevanje in okrepljeno sodelovanje med EU in njeno najtesnejšo zaveznico ZDA; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bo EU delovala kot usklajena, dejavna, enakovredna, a vendar avtonomna partnerica ZDA pri krepitvi svetovne varnosti in stabilnosti, spodbujanju miru in spoštovanja človekovih pravic; poleg tega poziva, naj se sprejme skupen pristop do svetovnih izzivov, kot so širjenje jedrskega orožja, terorizem, podnebne spremembe in energetska varnost, ter skupen pristop do svetovnega upravljanja, s podpiranjem in reformiranjem mednarodnih institucij in spodbujanjem spoštovanja mednarodnega prava ter mirnega reševanja konfliktov; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj s tesnim usklajevanjem razvija sinergijo z ZDA, da bi zagotovili stabilnost in varnost evropske celine in celotnega sveta, tudi na podlagi smiselnosti sodelovanja s pomembnimi akterji, kot so Rusija, Kitajska, Indija in Turčija, ter glede stabilnosti na širšem Bližnjem vzhodu, v Sredozemski regiji, Iranu, Afganistanu in Pakistanu;

| 40. | poziva k razvoju celovite strategije EU in Združenih držav za izboljšanje varnostnih razmer na širšem Bližnjem vzhodu, v Iranu, Afganistanu in Pakistanu, kar vključuje sodelovanje s Turčijo, Rusijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

40.

poziva k razvoju celovite strategije EU in Združenih držav za izboljšanje varnostnih razmer na širšem Bližnjem vzhodu, v Iranu, Afganistanu in Pakistanu, kar vključuje sodelovanje s Turčijo, Rusijo in Kitajsko;

Zahodni Balkan

| 41. | potrjuje perspektivo za članstvo v EU vseh držav zahodnega Balkana ter poudarja pomen nenehne zavezanosti procesu širitve tako držav regije kot EU; opozarja, da je obet širitve EU pomembna spodbuda za nadaljevanje političnih in gospodarskih reform v državah zahodnega Balkana, kar prispeva k dejanski stabilnosti in razvoju regije; |
| --- | --- |

41.

potrjuje perspektivo za članstvo v EU vseh držav zahodnega Balkana ter poudarja pomen nenehne zavezanosti procesu širitve tako držav regije kot EU; opozarja, da je obet širitve EU pomembna spodbuda za nadaljevanje političnih in gospodarskih reform v državah zahodnega Balkana, kar prispeva k dejanski stabilnosti in razvoju regije;

| 42. | priznava napredek, ki so ga dosegle vse države v regiji na poti v EU; vendar opozarja, da politična nestabilnost in šibkost institucij ter nerešena dvostranska vprašanja ovirajo nadaljnji napredek nekaterih držav pri vključevanju v EU; poudarja, da Unija potrebuje jasno in skupno vizijo o regiji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj aktivno sodelujeta pri reševanju nerešenih problemov; |
| --- | --- |

42.

priznava napredek, ki so ga dosegle vse države v regiji na poti v EU; vendar opozarja, da politična nestabilnost in šibkost institucij ter nerešena dvostranska vprašanja ovirajo nadaljnji napredek nekaterih držav pri vključevanju v EU; poudarja, da Unija potrebuje jasno in skupno vizijo o regiji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj aktivno sodelujeta pri reševanju nerešenih problemov;

| 43. | je seznanjen z dejstvom, da razmere na Kosovu ostajajo stabilne in mirne, vendar krhke; je zaskrbljen zaradi resnih težav in kršitev volilne zakonodaje, ki so se na zadnjih volitvah zgodile v več občinah, ter poziva EU, naj tesno spremlja demokratične razmere na Kosovu; poziva vse vpletene strani, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje demokratičnih pravic in življenjskih razmer za vse prebivalce Kosova, ter poudarja, kako pomembni so volilna reforma in poštene volitve kot del sedanje demokratične tranzicije Kosova; poziva politike Kosova, naj spoštujejo ustavo; poziva novo vlado in parlament Kosova, naj izboljšata prihodnje volilne postopke, da bi zaščitila demokratične pravice vseh državljanov Kosova in izboljšala obete države glede evropskega vključevanja; se zaveda, da neodvisnosti Kosova niso priznale vse države članice; |
| --- | --- |

43.

je seznanjen z dejstvom, da razmere na Kosovu ostajajo stabilne in mirne, vendar krhke; je zaskrbljen zaradi resnih težav in kršitev volilne zakonodaje, ki so se na zadnjih volitvah zgodile v več občinah, ter poziva EU, naj tesno spremlja demokratične razmere na Kosovu; poziva vse vpletene strani, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje demokratičnih pravic in življenjskih razmer za vse prebivalce Kosova, ter poudarja, kako pomembni so volilna reforma in poštene volitve kot del sedanje demokratične tranzicije Kosova; poziva politike Kosova, naj spoštujejo ustavo; poziva novo vlado in parlament Kosova, naj izboljšata prihodnje volilne postopke, da bi zaščitila demokratične pravice vseh državljanov Kosova in izboljšala obete države glede evropskega vključevanja; se zaveda, da neodvisnosti Kosova niso priznale vse države članice;

| 44. | pozdravlja dialog med Kosovom in Srbijo ter poudarja, da lahko prispevata k stabilnosti ne le na Kosovu, temveč tudi v celotni regiji, ter izboljšata razmere za vse prebivalce Kosova; v celoti podpira misijo za krepitev pravne države na Kosovu EULEX pri obravnavanju vprašanja pogrešanih oseb v zvezi s kosovskim konfliktom ter pri preiskovanju organiziranega kriminala in pregonu vpletenih storilcev kaznivih dejanj, zlasti kot odziv na obtožbe o nečloveškem ravnanju in trgovini z organi med konfliktom in takoj po njem; poziva k temeljiti preiskavi teh obtožb v okviru misije EULEX in zglednim sojenjem vsem tistim, ki jim bo dokazana krivda; ponovno poudarja potrebo, da misija za krepitev pravne države na Kosovu EULEX z okrepitvijo svojih dejavnosti na severu države podpre in pomaga lokalni upravi pri dobrem upravljanju ter zagotovi svoje učinkovito delovanje na celotnem ozemlju Kosova; poziva Komisijo, naj takoj začne dialog o vizumskem režimu z oblastmi v Prištini, da se opredeli načrt za liberalizacijo vizumskega režima; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja dialog med Kosovom in Srbijo ter poudarja, da lahko prispevata k stabilnosti ne le na Kosovu, temveč tudi v celotni regiji, ter izboljšata razmere za vse prebivalce Kosova; v celoti podpira misijo za krepitev pravne države na Kosovu EULEX pri obravnavanju vprašanja pogrešanih oseb v zvezi s kosovskim konfliktom ter pri preiskovanju organiziranega kriminala in pregonu vpletenih storilcev kaznivih dejanj, zlasti kot odziv na obtožbe o nečloveškem ravnanju in trgovini z organi med konfliktom in takoj po njem; poziva k temeljiti preiskavi teh obtožb v okviru misije EULEX in zglednim sojenjem vsem tistim, ki jim bo dokazana krivda; ponovno poudarja potrebo, da misija za krepitev pravne države na Kosovu EULEX z okrepitvijo svojih dejavnosti na severu države podpre in pomaga lokalni upravi pri dobrem upravljanju ter zagotovi svoje učinkovito delovanje na celotnem ozemlju Kosova; poziva Komisijo, naj takoj začne dialog o vizumskem režimu z oblastmi v Prištini, da se opredeli načrt za liberalizacijo vizumskega režima;

| 45. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj okrepita dialog s političnimi voditelji v Bosni in Hercegovini po volitvah, da bi tako državi in njenih narodom omogočili, da ostanejo na poti vključevanja v EU; meni, da je Bosna in Hercegovina dosegla omejen napredek pri reformah, povezanih s procesom vključevanja v EU, ter da lahko prevladujoči etnični vidiki in vidiki entitet otežijo izpolnjevanje zahtev za članstvo v EU in Natu; |
| --- | --- |

45.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj okrepita dialog s političnimi voditelji v Bosni in Hercegovini po volitvah, da bi tako državi in njenih narodom omogočili, da ostanejo na poti vključevanja v EU; meni, da je Bosna in Hercegovina dosegla omejen napredek pri reformah, povezanih s procesom vključevanja v EU, ter da lahko prevladujoči etnični vidiki in vidiki entitet otežijo izpolnjevanje zahtev za članstvo v EU in Natu;

| 46. | je resno zaskrbljen zaradi nadaljevanja notranjega konflikta v Albaniji ter poziva vlado in opozicijo, naj se vzdržita uporabe sile ter začneta nov dialog o prekinitvi konflikta in iskanju trajnega kompromisa; v zvezi s tem podpira pobudo predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice v sodelovanju s komisarjem za širitev in evropsko sosedsko politiko; |
| --- | --- |

46.

je resno zaskrbljen zaradi nadaljevanja notranjega konflikta v Albaniji ter poziva vlado in opozicijo, naj se vzdržita uporabe sile ter začneta nov dialog o prekinitvi konflikta in iskanju trajnega kompromisa; v zvezi s tem podpira pobudo predstavnika podpredsednice/visoke predstavnice v sodelovanju s komisarjem za širitev in evropsko sosedsko politiko;

Vzhodno partnerstvo

| 47. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj uresničujeta svojo zavezo glede vzhodnega partnerstva z vzhodnoevropskimi sosedami z namenom njihovega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, tudi na področju energije, na podlagi skupnih evropskih vrednot in v okviru pogojev in spodbud, ki so namenjene sprožitvi reform; opozarja, da so vpletene strani zaradi nerešenih konfliktov v regiji ujete v razmere, kjer mir ni trajen; poziva vpletene strani, naj poiščejo dolgoročno mirno rešitev; poudarja pomembnost upoštevanja mednarodnih standardov na področju človekovih pravic v pogajanjih o pridružitvenih sporazumih, ki potekajo z državami vzhodnega partnerstva; poziva k oblikovanju pobud in ukrepov za spodbujanje in krepitev regionalnega sodelovanja na Južnem Kavkazu; |
| --- | --- |

47.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj uresničujeta svojo zavezo glede vzhodnega partnerstva z vzhodnoevropskimi sosedami z namenom njihovega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, tudi na področju energije, na podlagi skupnih evropskih vrednot in v okviru pogojev in spodbud, ki so namenjene sprožitvi reform; opozarja, da so vpletene strani zaradi nerešenih konfliktov v regiji ujete v razmere, kjer mir ni trajen; poziva vpletene strani, naj poiščejo dolgoročno mirno rešitev; poudarja pomembnost upoštevanja mednarodnih standardov na področju človekovih pravic v pogajanjih o pridružitvenih sporazumih, ki potekajo z državami vzhodnega partnerstva; poziva k oblikovanju pobud in ukrepov za spodbujanje in krepitev regionalnega sodelovanja na Južnem Kavkazu;

| 48. | upa, da bo proces reforme evropske sosedske politike, ki ga je začela Komisija, privedel do nove strateške vizije in različnih pristopov v okviru iste politike glede interesnih področij, ki bodo ustrezali raznolikosti interesov Unije, izzivov in regionalnih groženj; |
| --- | --- |

48.

upa, da bo proces reforme evropske sosedske politike, ki ga je začela Komisija, privedel do nove strateške vizije in različnih pristopov v okviru iste politike glede interesnih področij, ki bodo ustrezali raznolikosti interesov Unije, izzivov in regionalnih groženj;

| 49. | ponovno poudarja potrebo po usklajenem pristopu v procesih regionalnega sodelovanja z izvajanjem pobud in instrumentov, ki jih je za vzhodne sosede predlagala EU (evropsko partnerstvo, Sinergija Črnega morja/Strategija EU za Črno morje itd.); meni, da je treba zagotoviti dopolnjevanje in razlikovanje pobud, zlasti na ravni projektov, da se zagotovi učinkovitejša poraba sredstev in dosežejo konkretni rezultati; |
| --- | --- |

49.

ponovno poudarja potrebo po usklajenem pristopu v procesih regionalnega sodelovanja z izvajanjem pobud in instrumentov, ki jih je za vzhodne sosede predlagala EU (evropsko partnerstvo, Sinergija Črnega morja/Strategija EU za Črno morje itd.); meni, da je treba zagotoviti dopolnjevanje in razlikovanje pobud, zlasti na ravni projektov, da se zagotovi učinkovitejša poraba sredstev in dosežejo konkretni rezultati;

| 50. | obsoja ostro zatiranje, ki ga je po predsedniških volitvah 19. decembra 2010 nad opozicijskimi poslanci, novinarji in predstavniki civilne družbe izvajal režim beloruskega predsednika Lukašenka, in zahteva takojšnjo izpustitev vseh pridržanih in oprostitev vseh njihovih obtožb; pozdravlja sklep Sveta z dne 31. januarja 2011 o prepovedi izdaje vizumov in zamrznitvi finančnega premoženja 157 izbranim beloruskim uradnikom; meni, da je treba sankcije zoper beloruske vladne uslužbence izvajati, dokler ne bodo iz beloruskih zaporov izpuščeni vsi politični zaporniki; pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev "Solidarnost z Belorusijo" z dne 2. februarja 2011, v okviru katere je EU obljubila 17,3 milijona EUR za ukrepe v podporo civilni družbi, zlasti študentom in neodvisnim medijem; meni, da mora Komisija okrepiti medčloveške stike med EU in Belorusijo; spodbuja tiste države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo enostranske ukrepe, da bi omogočile izdajo in znižale ceno kratkoročnih vizumov, zlasti schengenskih vizumov, saj so najpomembnejši za širšo družbo, študente in druge mlade; poudarja, da je treba nujno preprečiti osamitev Belorusije, zlasti ločitev od veljavnih regionalnih okvirov; |
| --- | --- |

50.

obsoja ostro zatiranje, ki ga je po predsedniških volitvah 19. decembra 2010 nad opozicijskimi poslanci, novinarji in predstavniki civilne družbe izvajal režim beloruskega predsednika Lukašenka, in zahteva takojšnjo izpustitev vseh pridržanih in oprostitev vseh njihovih obtožb; pozdravlja sklep Sveta z dne 31. januarja 2011 o prepovedi izdaje vizumov in zamrznitvi finančnega premoženja 157 izbranim beloruskim uradnikom; meni, da je treba sankcije zoper beloruske vladne uslužbence izvajati, dokler ne bodo iz beloruskih zaporov izpuščeni vsi politični zaporniki; pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev "Solidarnost z Belorusijo" z dne 2. februarja 2011, v okviru katere je EU obljubila 17,3 milijona EUR za ukrepe v podporo civilni družbi, zlasti študentom in neodvisnim medijem; meni, da mora Komisija okrepiti medčloveške stike med EU in Belorusijo; spodbuja tiste države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo enostranske ukrepe, da bi omogočile izdajo in znižale ceno kratkoročnih vizumov, zlasti schengenskih vizumov, saj so najpomembnejši za širšo družbo, študente in druge mlade; poudarja, da je treba nujno preprečiti osamitev Belorusije, zlasti ločitev od veljavnih regionalnih okvirov;

| 51. | zahteva hitro vzpostavitev parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod EURONEST brez sodelovanja beloruskega parlamenta, da bi tako poudarili njeno vlogo pri krepitvi demokracije in demokratičnih institucij ter njen pomen pri širjenju parlamentarne razsežnosti partnerstva; |
| --- | --- |

51.

zahteva hitro vzpostavitev parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod EURONEST brez sodelovanja beloruskega parlamenta, da bi tako poudarili njeno vlogo pri krepitvi demokracije in demokratičnih institucij ter njen pomen pri širjenju parlamentarne razsežnosti partnerstva;

| 52. | obžaluje dejstvo, da ni bil dosežen bistven napredek pri reševanju zamrznjenih konfliktov na Južnem Kavkazu; poudarja, da to ovira razvoj resnično večstranske in regionalne razsežnosti vzhodnega partnerstva; pričakuje večjo prisotnost ESZD v regiji in poziva k bolj proaktivni vlogi za spodbujanje dialoga med stranmi, pripravo ukrepov za krepitev zaupanja in spodbujanje stikov med ljudmi ter s tem polaganje temeljev za trajno rešitev; |
| --- | --- |

52.

obžaluje dejstvo, da ni bil dosežen bistven napredek pri reševanju zamrznjenih konfliktov na Južnem Kavkazu; poudarja, da to ovira razvoj resnično večstranske in regionalne razsežnosti vzhodnega partnerstva; pričakuje večjo prisotnost ESZD v regiji in poziva k bolj proaktivni vlogi za spodbujanje dialoga med stranmi, pripravo ukrepov za krepitev zaupanja in spodbujanje stikov med ljudmi ter s tem polaganje temeljev za trajno rešitev;

| 53. | poudarja pomen dejavnejše vloge EU pri reševanju zamrznjenih konfliktov v Pridnestrju in na Južnem Kavkazu; |
| --- | --- |

53.

poudarja pomen dejavnejše vloge EU pri reševanju zamrznjenih konfliktov v Pridnestrju in na Južnem Kavkazu;

| 54. | pozdravlja in podpira zavezo oblasti Republike Moldavije za krepitev odnosov z Evropsko unijo v zvezi s sklenitvijo pridružitvenega sporazuma, razvojem dialoga o liberalizaciji vizumskega režima in začetkom pogajanj za sporazum o prosti trgovini; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja in podpira zavezo oblasti Republike Moldavije za krepitev odnosov z Evropsko unijo v zvezi s sklenitvijo pridružitvenega sporazuma, razvojem dialoga o liberalizaciji vizumskega režima in začetkom pogajanj za sporazum o prosti trgovini;

Strategija Evropske unije za Črno morje

| 55. | poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje projektov v okviru pobude "Sinergija Črnega morja" in ohrani to vprašanje na dnevnem redu ESZD; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje projektov v okviru pobude "Sinergija Črnega morja" in ohrani to vprašanje na dnevnem redu ESZD;

| 56. | poudarja pomembnost črnomorske regije v okviru vzhodnega partnerstva in meni, da je v zvezi s tem potrebna večja udeležba Evropske unije; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomembnost črnomorske regije v okviru vzhodnega partnerstva in meni, da je v zvezi s tem potrebna večja udeležba Evropske unije;

Srednja Azija

| 57. | se zaveda velikega potenciala za razvoj strateškega sodelovanja med EU in Srednjo Azijo; ob upoštevanju geopolitičnega položaja te regije poziva k okrepljenemu sodelovanju pri obravnavanju skupnih varnostnih izzivov in v zvezi s političnimi, gospodarskimi in energetskimi vprašanji; poudarja, da je treba nujno obravnavati vprašanja upravljanja voda na regionalni ravni, da bi spodbudili vsesplošen trajnostni razvoj, izboljšali človekovo varnost, omogočili dobre sosedske odnose in preprečili konflikte; |
| --- | --- |

57.

se zaveda velikega potenciala za razvoj strateškega sodelovanja med EU in Srednjo Azijo; ob upoštevanju geopolitičnega položaja te regije poziva k okrepljenemu sodelovanju pri obravnavanju skupnih varnostnih izzivov in v zvezi s političnimi, gospodarskimi in energetskimi vprašanji; poudarja, da je treba nujno obravnavati vprašanja upravljanja voda na regionalni ravni, da bi spodbudili vsesplošen trajnostni razvoj, izboljšali človekovo varnost, omogočili dobre sosedske odnose in preprečili konflikte;

Rusija

| 58. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo pristop EU do Rusije skladen, tudi pri pogajanjih o novem sporazumu med EU in Rusijo; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bo krepitev pravne države, vključno z mednarodnim pravom, načeli vzajemnosti in preglednosti ter zaveza k vrednotam pluralistične demokracije in spoštovanju človekovih pravic, osrednji del novega celovitega sporazuma; poudarja, da mora biti zaveza k izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v Rusiji in k boju proti korupciji, zlasti v sodstvu, osrednji del tega novega sporazuma; pri sedanjih pogajanjih pričakuje nepretrgan napredek; |
| --- | --- |

58.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo pristop EU do Rusije skladen, tudi pri pogajanjih o novem sporazumu med EU in Rusijo; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bo krepitev pravne države, vključno z mednarodnim pravom, načeli vzajemnosti in preglednosti ter zaveza k vrednotam pluralistične demokracije in spoštovanju človekovih pravic, osrednji del novega celovitega sporazuma; poudarja, da mora biti zaveza k izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v Rusiji in k boju proti korupciji, zlasti v sodstvu, osrednji del tega novega sporazuma; pri sedanjih pogajanjih pričakuje nepretrgan napredek;

| 59. | poudarja, da bi krepitev pravne države na vseh področjih javnega življenja v Rusiji, tudi na gospodarskem področju, koristila celotni družbi; poziva k okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Rusijo, da bi spodbujali pozitivne spremembe na področju človekovih pravic v Rusiji; poziva k sprejetju ukrepov in izvajanju pobud za krepitev stikov med evropsko in rusko civilno družbo ter za krepitev ruske civilne družbe; v zvezi s tem poudarja pomen partnerstva za modernizacijo; hkrati poudarja, da je treba poživiti partnerstvo z Rusijo, zasnovano na medsebojnem spoštovanju in vzajemnosti, glede vprašanj, kot so boj proti terorizmu, zanesljivost preskrbe z energijo, podnebne spremembe, razorožitev, preprečevanje konfliktov in neširjenje jedrskega orožja, kot tudi glede Irana, Afganistana in Bližnjega vzhoda, da bi okrepili svetovno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bi krepitev pravne države na vseh področjih javnega življenja v Rusiji, tudi na gospodarskem področju, koristila celotni družbi; poziva k okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Rusijo, da bi spodbujali pozitivne spremembe na področju človekovih pravic v Rusiji; poziva k sprejetju ukrepov in izvajanju pobud za krepitev stikov med evropsko in rusko civilno družbo ter za krepitev ruske civilne družbe; v zvezi s tem poudarja pomen partnerstva za modernizacijo; hkrati poudarja, da je treba poživiti partnerstvo z Rusijo, zasnovano na medsebojnem spoštovanju in vzajemnosti, glede vprašanj, kot so boj proti terorizmu, zanesljivost preskrbe z energijo, podnebne spremembe, razorožitev, preprečevanje konfliktov in neširjenje jedrskega orožja, kot tudi glede Irana, Afganistana in Bližnjega vzhoda, da bi okrepili svetovno varnost in stabilnost;

| 60. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj okrepi pogovore z Rusijo, da se zagotovi brezpogojno uresničevanje in izvajanje vseh določb sporazuma s šestimi točkami iz leta 2008 med Rusijo, Evropsko unijo in Gruzijo, ter naj si prizadeva za iskanje končne rešitve tega konflikta, ki bo spoštovala ozemeljsko celovitost Gruzije; meni, da bi morala Rusija predvsem zagotoviti popoln in neomejen dostop Nadzorne misije Evropske unije (NMEU) v Abhazijo in Južno Osetijo; poudarja, da je treba zagotoviti stabilnost v omenjenih gruzijskih regijah; |
| --- | --- |

60.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj okrepi pogovore z Rusijo, da se zagotovi brezpogojno uresničevanje in izvajanje vseh določb sporazuma s šestimi točkami iz leta 2008 med Rusijo, Evropsko unijo in Gruzijo, ter naj si prizadeva za iskanje končne rešitve tega konflikta, ki bo spoštovala ozemeljsko celovitost Gruzije; meni, da bi morala Rusija predvsem zagotoviti popoln in neomejen dostop Nadzorne misije Evropske unije (NMEU) v Abhazijo in Južno Osetijo; poudarja, da je treba zagotoviti stabilnost v omenjenih gruzijskih regijah;

Turčija

| 61. | poudarja, da morata tako EU kot Turčija sprejeti dolgoročni strateški pristop za njun prihodnji odnos; pozdravlja izjavo Sveta z dne 14. decembra 2010, v kateri poziva k okrepljenemu sodelovanju pri skupnih vprašanjih varnostne in zunanje politike; meni, da vse aktivnejše zunanjepolitično delovanje oblasti v Ankari prinaša nove izzive in priložnosti v okviru SZVP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj s Turčijo začne institucionalni dialog o bistvenih strateških vprašanjih, kot so energetska politika, stabilnost zahodnega Balkana in Kavkaza, iranski jedrski program ali sedanje demokratično prebujanje na Bližnjem Vzhodu, ter tako zagotovi tesnejše približevanje ciljev in novo dinamiko v dvostranskih odnosih; vendar poudarja, da tak dialog ne sme nadomeščati, temveč dopolnjevati in krepiti proces Turčije za pristop; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da morata tako EU kot Turčija sprejeti dolgoročni strateški pristop za njun prihodnji odnos; pozdravlja izjavo Sveta z dne 14. decembra 2010, v kateri poziva k okrepljenemu sodelovanju pri skupnih vprašanjih varnostne in zunanje politike; meni, da vse aktivnejše zunanjepolitično delovanje oblasti v Ankari prinaša nove izzive in priložnosti v okviru SZVP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj s Turčijo začne institucionalni dialog o bistvenih strateških vprašanjih, kot so energetska politika, stabilnost zahodnega Balkana in Kavkaza, iranski jedrski program ali sedanje demokratično prebujanje na Bližnjem Vzhodu, ter tako zagotovi tesnejše približevanje ciljev in novo dinamiko v dvostranskih odnosih; vendar poudarja, da tak dialog ne sme nadomeščati, temveč dopolnjevati in krepiti proces Turčije za pristop;

| 62. | obžaluje dejanski zastoj pristopnega procesa Turčije; opozarja, da so vse države članice EU in Turčija skupaj odgovorne za premagovanje ovir na poti Turčije k članstvu v EU; opozarja na resne dolgoročne težave, če se odnosi med EU in Turčijo ne stabilizirajo ter če EU in Nato še naprej ne bosta mogla doseči tesnejšega sodelovanja; v vsakem primeru upa, da bo Turčija nadaljevala proces modernizacije po evropskem vzoru; |
| --- | --- |

62.

obžaluje dejanski zastoj pristopnega procesa Turčije; opozarja, da so vse države članice EU in Turčija skupaj odgovorne za premagovanje ovir na poti Turčije k članstvu v EU; opozarja na resne dolgoročne težave, če se odnosi med EU in Turčijo ne stabilizirajo ter če EU in Nato še naprej ne bosta mogla doseči tesnejšega sodelovanja; v vsakem primeru upa, da bo Turčija nadaljevala proces modernizacije po evropskem vzoru;

Bližnji vzhod in Sredozemlje

| 63. | podpira obnovo neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in palestinsko upravo ter poudarja potrebo po vsebinskih pogajanjih, ki naj bi se izvedla v omejenem časovnem okviru v ozračju medsebojnega zaupanja, to ozračje pa lahko obstaja le, če Izrael takoj ustavi izvajanje politike o nadaljevanju gradnje naselij; ponovno poudarja, da je EU največja donatorica palestinski upravi in glavna trgovinska partnerica Izraela, zato ima neposreden interes, da prepriča obe strani k čimprejšnjemu reševanju temeljnih vprašanj (in sicer problematika beguncev, mej in statusa Jeruzalema) in k ustanovitvi delujoče palestinske države, ki bo soobstajala v miru poleg države Izrael; poudarja potrebo po rešitvi dveh držav in priznava pravico obeh držav do varnega, uspešnega in mirnega sobivanja; zato pozdravlja sklepe Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 13. decembra 2010 in izjavo EU, da želi pomagati obema stranema pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

63.

podpira obnovo neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in palestinsko upravo ter poudarja potrebo po vsebinskih pogajanjih, ki naj bi se izvedla v omejenem časovnem okviru v ozračju medsebojnega zaupanja, to ozračje pa lahko obstaja le, če Izrael takoj ustavi izvajanje politike o nadaljevanju gradnje naselij; ponovno poudarja, da je EU največja donatorica palestinski upravi in glavna trgovinska partnerica Izraela, zato ima neposreden interes, da prepriča obe strani k čimprejšnjemu reševanju temeljnih vprašanj (in sicer problematika beguncev, mej in statusa Jeruzalema) in k ustanovitvi delujoče palestinske države, ki bo soobstajala v miru poleg države Izrael; poudarja potrebo po rešitvi dveh držav in priznava pravico obeh držav do varnega, uspešnega in mirnega sobivanja; zato pozdravlja sklepe Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 13. decembra 2010 in izjavo EU, da želi pomagati obema stranema pri doseganju tega cilja;

| 64. | v skladu s sklepi Sveta z dne 12. decembra 2009 poziva EU, naj prevzame močnejšo politično vlogo, ki bo v skladu z njeno finančno udeležbo v regiji; je prepričan, da je treba nujno celovito preoblikovati politiko EU do Bližnjega vzhoda, da bi EU imela odločilno in dosledno politično vlogo, ki bi jo spremljala učinkovita diplomatska orodja v interesu miru in varnosti v tej sosedski regiji, ki ima za EU bistven strateški pomen; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži novo evropsko strategijo za regijo, ki bo navedla interese EU ter cilje in sredstva, ki jih lahko uporabi, spodbujala demokracijo in pravno državo v regiji ter sredstva usmerjala predvsem v krepitev civilne družbe; |
| --- | --- |

64.

v skladu s sklepi Sveta z dne 12. decembra 2009 poziva EU, naj prevzame močnejšo politično vlogo, ki bo v skladu z njeno finančno udeležbo v regiji; je prepričan, da je treba nujno celovito preoblikovati politiko EU do Bližnjega vzhoda, da bi EU imela odločilno in dosledno politično vlogo, ki bi jo spremljala učinkovita diplomatska orodja v interesu miru in varnosti v tej sosedski regiji, ki ima za EU bistven strateški pomen; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predloži novo evropsko strategijo za regijo, ki bo navedla interese EU ter cilje in sredstva, ki jih lahko uporabi, spodbujala demokracijo in pravno državo v regiji ter sredstva usmerjala predvsem v krepitev civilne družbe;

| 65. | je globoko zaskrbljen zaradi uporabe sile proti prebivalcem tabora Ašraf v Iraku, kar je povzročilo žrtve, in obžaluje izgubo življenj; poziva iraško vlado, naj se vzdrži uporabe nasilja in naj spoštuje človekove pravice prebivalcev tabora; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi, kar vključuje tudi prost dostop do tabora Ašraf, ki bo celovito ocenila razmere na terenu; poziva vse strani, naj ravnajo zadržano in najdejo miroljubno in trajno rešitev za razmere. |
| --- | --- |

65.

je globoko zaskrbljen zaradi uporabe sile proti prebivalcem tabora Ašraf v Iraku, kar je povzročilo žrtve, in obžaluje izgubo življenj; poziva iraško vlado, naj se vzdrži uporabe nasilja in naj spoštuje človekove pravice prebivalcev tabora; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi, kar vključuje tudi prost dostop do tabora Ašraf, ki bo celovito ocenila razmere na terenu; poziva vse strani, naj ravnajo zadržano in najdejo miroljubno in trajno rešitev za razmere.

| 66. | izraža solidarnost z državljani južnih sosed, ki se borijo za demokracijo, svobodo in socialno pravičnost; poziva EU, naj ponudi nedvoumno in takojšnjo podporo novim zahtevam po demokraciji, svobodi in družbeni pravičnosti; je še vedno zaskrbljen, ker v sredozemski politiki EU ni jasne dolgoročne strateške vizije za napredek in razvoj te regije; poziva k pojasnitvi in izboljšanju utemeljenosti, ciljev in metod dela Unije za Sredozemlje; zato meni, da je treba nujno ponovno preučiti in prenoviti strategijo EU za Sredozemlje ter glede tega poziva, da je treba pri strateškem pregledu evropske sosedske politike v celoti upoštevati nov razvoj v regiji in vzpostaviti politični dialog z južnimi sosedami EU; poleg tega poziva k preoblikovanju Unije za Sredozemlje, da bi dejavno in učinkovito prispevala k oblikovanju demokratičnih, vzdržnih in pravičnih družb v celotni regiji; poudarja pomembnost udeležbe žensk pri demokratični tranziciji in institucionalnih reformah; ponovno poudarja, da so krepitev demokracije, pravne država, dobrega upravljanja, boja proti korupciji ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistveni elementi tega dialoga; |
| --- | --- |

66.

izraža solidarnost z državljani južnih sosed, ki se borijo za demokracijo, svobodo in socialno pravičnost; poziva EU, naj ponudi nedvoumno in takojšnjo podporo novim zahtevam po demokraciji, svobodi in družbeni pravičnosti; je še vedno zaskrbljen, ker v sredozemski politiki EU ni jasne dolgoročne strateške vizije za napredek in razvoj te regije; poziva k pojasnitvi in izboljšanju utemeljenosti, ciljev in metod dela Unije za Sredozemlje; zato meni, da je treba nujno ponovno preučiti in prenoviti strategijo EU za Sredozemlje ter glede tega poziva, da je treba pri strateškem pregledu evropske sosedske politike v celoti upoštevati nov razvoj v regiji in vzpostaviti politični dialog z južnimi sosedami EU; poleg tega poziva k preoblikovanju Unije za Sredozemlje, da bi dejavno in učinkovito prispevala k oblikovanju demokratičnih, vzdržnih in pravičnih družb v celotni regiji; poudarja pomembnost udeležbe žensk pri demokratični tranziciji in institucionalnih reformah; ponovno poudarja, da so krepitev demokracije, pravne država, dobrega upravljanja, boja proti korupciji ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistveni elementi tega dialoga;

| 67. | opozarja na svojo vlogo v proračunskem postopku EU in poudarja, da je treba zagotoviti demokratično legitimnost Unije za Sredozemlje, da se odločitve sprejemajo pregledno in da so Evropski parlament, parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje in nacionalni parlamenti vključeni v postopek odločanja; |
| --- | --- |

67.

opozarja na svojo vlogo v proračunskem postopku EU in poudarja, da je treba zagotoviti demokratično legitimnost Unije za Sredozemlje, da se odločitve sprejemajo pregledno in da so Evropski parlament, parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje in nacionalni parlamenti vključeni v postopek odločanja;

| 68. | tesno spremlja razmere v Tuniziji, Egiptu in drugih državah v regiji; podpira legitimne zahteve ljudi po demokraciji, svobodi in družbeni pravičnosti; poziva EU, naj zgradi partnerstvo, ki bo temeljilo na skupnih interesih in bo osredotočeno na zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje, da bi pomagali ublažiti sedanjo socialno in gospodarsko krizo v teh državah in zagotovili primerno morebitno pomoč za podporo potekajočim političnim reformam ter socialnemu in gospodarskemu razvoju; poudarja, da je treba podpreti izgradnjo institucij, neodvisno sodstvo, okrepiti civilno-družbene organizacije in oblikovanje pluralnih političnih strank v laičnem sistemu; pozdravlja referendum o ustavnih reformah v Egiptu; spodbuja organe Egipta, naj nadaljujejo s pregledom ustave in volilnega prava, da bi zagotovili svobodne in pravične volitve; |
| --- | --- |

68.

tesno spremlja razmere v Tuniziji, Egiptu in drugih državah v regiji; podpira legitimne zahteve ljudi po demokraciji, svobodi in družbeni pravičnosti; poziva EU, naj zgradi partnerstvo, ki bo temeljilo na skupnih interesih in bo osredotočeno na zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje, da bi pomagali ublažiti sedanjo socialno in gospodarsko krizo v teh državah in zagotovili primerno morebitno pomoč za podporo potekajočim političnim reformam ter socialnemu in gospodarskemu razvoju; poudarja, da je treba podpreti izgradnjo institucij, neodvisno sodstvo, okrepiti civilno-družbene organizacije in oblikovanje pluralnih političnih strank v laičnem sistemu; pozdravlja referendum o ustavnih reformah v Egiptu; spodbuja organe Egipta, naj nadaljujejo s pregledom ustave in volilnega prava, da bi zagotovili svobodne in pravične volitve;

| 69. | obžaluje pomanjkanje kohezije med državami članicami EU glede obravnavanja razmer v Libiji, kar omejuje obseg izčrpnih ukrepov podpredsednice/visoke predstavnice v okviru SZVP glede tega vprašanja; vendar pozdravlja sklep Sveta, da bo kot odziv na krizne razmere v Libiji oblikoval vojaško operacijo Evropske unije za pomoč operacijam humanitarne pomoči, ki se bo imenovala operacija EUFOR Libija; |
| --- | --- |

69.

obžaluje pomanjkanje kohezije med državami članicami EU glede obravnavanja razmer v Libiji, kar omejuje obseg izčrpnih ukrepov podpredsednice/visoke predstavnice v okviru SZVP glede tega vprašanja; vendar pozdravlja sklep Sveta, da bo kot odziv na krizne razmere v Libiji oblikoval vojaško operacijo Evropske unije za pomoč operacijam humanitarne pomoči, ki se bo imenovala operacija EUFOR Libija;

| 70. | poudarja, da se mora nasilno zatiranje miroljubnih protestnikov v Siriji, ki je povzročilo na tisoče umorov in aretacij, takoj prenehati; poziva predsednika in vlado Sirije, naj obravnavata legitimne zahteve sirskega naroda in začneta pristen nacionalni dialog s ciljem izvajanja bistvenih političnih, gospodarskih in socialnih reform ter naj prenehata s politiko zatiranja politične opozicije, civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; pozdravlja resolucijo Sveta ZN za človekove pravice, ki je obsodila nasilje sirske vlade nad miroljubnimi protestniki, in dejstvo, da je visoki komisar ZN za človekove pravice napotil v Sirijo misijo za ugotavljanje dejstev; odločno poziva EU in njene države članice, naj pri svojih dvostranskih odnosih s Sirijo v celoti upoštevajo dogodke, ki se zdaj odvijajo v tej državi, kar vključuje prekinitev nadaljnjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Sirijo, pregled sodelovanja s sirskimi oblastmi v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter resne in usmerjene sankcije proti sirskemu režimu, da se spremenijo njegove politike; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da se mora nasilno zatiranje miroljubnih protestnikov v Siriji, ki je povzročilo na tisoče umorov in aretacij, takoj prenehati; poziva predsednika in vlado Sirije, naj obravnavata legitimne zahteve sirskega naroda in začneta pristen nacionalni dialog s ciljem izvajanja bistvenih političnih, gospodarskih in socialnih reform ter naj prenehata s politiko zatiranja politične opozicije, civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; pozdravlja resolucijo Sveta ZN za človekove pravice, ki je obsodila nasilje sirske vlade nad miroljubnimi protestniki, in dejstvo, da je visoki komisar ZN za človekove pravice napotil v Sirijo misijo za ugotavljanje dejstev; odločno poziva EU in njene države članice, naj pri svojih dvostranskih odnosih s Sirijo v celoti upoštevajo dogodke, ki se zdaj odvijajo v tej državi, kar vključuje prekinitev nadaljnjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Sirijo, pregled sodelovanja s sirskimi oblastmi v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter resne in usmerjene sankcije proti sirskemu režimu, da se spremenijo njegove politike;

| 71. | poziva oblasti Bahrajna in Jemna, naj ne uporabljajo nasilja nad protestniki in spoštujejo njihovo pravico do svobode zbiranja in izražanja; poudarja, da bodo čim prej odgovorni za smrtne žrtve in povzročene poškodbe odgovarjali pred sodiščem, oziroma pred nacionalnimi sodišči ali pred Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo mirne demokratične težnje prebivalcev Bahrajna in Jemna, naj pregledajo svoje politike glede teh držav, spoštujejo pravila ravnanja Evropske unije o izvozu orožja ter naj bodo pripravljene, da v primeru resne zaveze nacionalnih organov, pomagajo pri izvajanju konkretnih političnih, gospodarskih in socialnih reformnih programov v teh državah; izraža globoko zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov v Bahrajnu, zlasti zaradi obsodbe na smrt štirih protestnikov 28. aprila 2011; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pritisne na bahrajnske oblasti, da sprejmejo moratorij na izvršitve smrtne kazni ter zagotovijo poštena sojenja s primernim pravnim zastopstvom in pravico do pritožbe; |
| --- | --- |

71.

poziva oblasti Bahrajna in Jemna, naj ne uporabljajo nasilja nad protestniki in spoštujejo njihovo pravico do svobode zbiranja in izražanja; poudarja, da bodo čim prej odgovorni za smrtne žrtve in povzročene poškodbe odgovarjali pred sodiščem, oziroma pred nacionalnimi sodišči ali pred Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo mirne demokratične težnje prebivalcev Bahrajna in Jemna, naj pregledajo svoje politike glede teh držav, spoštujejo pravila ravnanja Evropske unije o izvozu orožja ter naj bodo pripravljene, da v primeru resne zaveze nacionalnih organov, pomagajo pri izvajanju konkretnih političnih, gospodarskih in socialnih reformnih programov v teh državah; izraža globoko zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov v Bahrajnu, zlasti zaradi obsodbe na smrt štirih protestnikov 28. aprila 2011; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pritisne na bahrajnske oblasti, da sprejmejo moratorij na izvršitve smrtne kazni ter zagotovijo poštena sojenja s primernim pravnim zastopstvom in pravico do pritožbe;

| 72. | izraža polno podporo Posebnemu sodišču za Libanon kot neodvisnemu sodišču, ki je bilo vzpostavljeno z resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1757 in izpolnjuje najvišje standarde pravosodja; ponovno poudarja odločno podporo suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Libanona ter neoviranemu delovanju vseh libanonskih institucij; poudarja, da sta notranja stabilnost in spoštovanje mednarodnega prava povsem združljiva; poziva vse libanonske politične sile, naj še naprej sodelujejo pri odprtem in konstruktivnem dialogu, da bi spodbujale dobro počutje, blaginjo in varnost vseh Libanoncev; izpostavlja bistveno vlogo začasnih sil Združenih narodov v Libanonu in poziva k izvajanju vseh določb resolucije varnostnega sveta ZN št. 1701; |
| --- | --- |

72.

izraža polno podporo Posebnemu sodišču za Libanon kot neodvisnemu sodišču, ki je bilo vzpostavljeno z resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1757 in izpolnjuje najvišje standarde pravosodja; ponovno poudarja odločno podporo suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Libanona ter neoviranemu delovanju vseh libanonskih institucij; poudarja, da sta notranja stabilnost in spoštovanje mednarodnega prava povsem združljiva; poziva vse libanonske politične sile, naj še naprej sodelujejo pri odprtem in konstruktivnem dialogu, da bi spodbujale dobro počutje, blaginjo in varnost vseh Libanoncev; izpostavlja bistveno vlogo začasnih sil Združenih narodov v Libanonu in poziva k izvajanju vseh določb resolucije varnostnega sveta ZN št. 1701;

Azija

| 73. | poudarja, da morajo biti izhodišče za vsakršno dolgoročno rešitev afganistanske krize interesi afganistanskih državljanov glede svoje notranje varnosti, civilne zaščite ter gospodarskega in družbenega napredka, vključevati pa mora konkretne ukrepe za izkoreninjenje revščine in diskriminacije žensk ter za okrepitev spoštovanja človekovih pravic in pravne države, pa tudi mehanizme sprave, konec proizvodnje opija, odločno gradnjo države, vključitev Afganistana v mednarodno skupnost in izgon Al Kajde iz države; poudarja, da je treba v Afganistanu zagotoviti policijsko silo, ki bo sposobna zagotavljati minimalni standard varnosti, da bo mogoč kasnejši umik tujih vojaških sil iz države; ponovno poudarja svoje stališče, da se mora bistvena podpora EU in širše mednarodne skupnosti v Afganistanu osredotočiti na podpiranje Afganistana pri oblikovanju lastne države z močnejšimi demokratičnimi institucijami, ki bodo zmožne zastopati prebivalstvo, zagotavljati pravno državo, mir, ozemeljsko celovitost, trajnostni socialni in gospodarski razvoj, boljše življenjske razmere za vse državljane, predvsem ženske in otroke, ter bodo hkrati spoštovale zgodovinske, verske, duhovne in kulturne tradicije vseh etničnih in verskih skupnosti v državi; poleg tega opozarja na pomen podpore civilni družbi in izgradnji demokratičnih institucij, kot je usposabljanje varnostnih sil in pravosodja, ter podpore neodvisnim medijem, nevladnim organizacijam in parlamentarnemu nadzoru; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da morajo biti izhodišče za vsakršno dolgoročno rešitev afganistanske krize interesi afganistanskih državljanov glede svoje notranje varnosti, civilne zaščite ter gospodarskega in družbenega napredka, vključevati pa mora konkretne ukrepe za izkoreninjenje revščine in diskriminacije žensk ter za okrepitev spoštovanja človekovih pravic in pravne države, pa tudi mehanizme sprave, konec proizvodnje opija, odločno gradnjo države, vključitev Afganistana v mednarodno skupnost in izgon Al Kajde iz države; poudarja, da je treba v Afganistanu zagotoviti policijsko silo, ki bo sposobna zagotavljati minimalni standard varnosti, da bo mogoč kasnejši umik tujih vojaških sil iz države; ponovno poudarja svoje stališče, da se mora bistvena podpora EU in širše mednarodne skupnosti v Afganistanu osredotočiti na podpiranje Afganistana pri oblikovanju lastne države z močnejšimi demokratičnimi institucijami, ki bodo zmožne zastopati prebivalstvo, zagotavljati pravno državo, mir, ozemeljsko celovitost, trajnostni socialni in gospodarski razvoj, boljše življenjske razmere za vse državljane, predvsem ženske in otroke, ter bodo hkrati spoštovale zgodovinske, verske, duhovne in kulturne tradicije vseh etničnih in verskih skupnosti v državi; poleg tega opozarja na pomen podpore civilni družbi in izgradnji demokratičnih institucij, kot je usposabljanje varnostnih sil in pravosodja, ter podpore neodvisnim medijem, nevladnim organizacijam in parlamentarnemu nadzoru;

| 74. | ponovno poudarja svoje mnenje, da ima Pakistan osrednjo vlogo v regiji in da je stabilen, laičen in zakonit Pakistan bistvenega pomena za stabilnost Afganistana in širše regije; poudarja tudi potencialno vlogo Pakistana v afganistanskem mirovnem procesu; poudarja, da Pakistan ne sme biti varna oaza za Al Kaido in talibane; priznava, da so uničujoče poplave avgusta 2010 pomenile udarec novi pakistanski vladi, ki je začela dosegati napredek pri obravnavi številnih izzivov; poziva Svet in Komisijo, naj se skupaj s širšo mednarodno skupnostjo odzoveta z odločnim prikazom solidarnosti in konkretno podporo pakistanskim nujnim potrebam za obnovo in rehabilitacijo po poplavi ter prizadevanjem države za izgradnjo trdne in uspešne družbe; pozdravlja in spodbuja prizadevanja EU, da okrepi politično podporo za pospešeno gradnjo institucij in zmogljivosti v Pakistanu ter pomoč pakistanskim demokratičnim institucijam v boju proti ekstremizmu, zlasti s prizadevanji za odpravo zakonov o bogoskrunstvu in z zagotavljanjem podpore pakistanski civilni družbi; poziva Pakistan, naj takoj pristopi k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja in v celoti sodeluje z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo pri razkrivanju jedrskega orožja in objektov v Pakistanu; |
| --- | --- |

74.

ponovno poudarja svoje mnenje, da ima Pakistan osrednjo vlogo v regiji in da je stabilen, laičen in zakonit Pakistan bistvenega pomena za stabilnost Afganistana in širše regije; poudarja tudi potencialno vlogo Pakistana v afganistanskem mirovnem procesu; poudarja, da Pakistan ne sme biti varna oaza za Al Kaido in talibane; priznava, da so uničujoče poplave avgusta 2010 pomenile udarec novi pakistanski vladi, ki je začela dosegati napredek pri obravnavi številnih izzivov; poziva Svet in Komisijo, naj se skupaj s širšo mednarodno skupnostjo odzoveta z odločnim prikazom solidarnosti in konkretno podporo pakistanskim nujnim potrebam za obnovo in rehabilitacijo po poplavi ter prizadevanjem države za izgradnjo trdne in uspešne družbe; pozdravlja in spodbuja prizadevanja EU, da okrepi politično podporo za pospešeno gradnjo institucij in zmogljivosti v Pakistanu ter pomoč pakistanskim demokratičnim institucijam v boju proti ekstremizmu, zlasti s prizadevanji za odpravo zakonov o bogoskrunstvu in z zagotavljanjem podpore pakistanski civilni družbi; poziva Pakistan, naj takoj pristopi k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja in v celoti sodeluje z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo pri razkrivanju jedrskega orožja in objektov v Pakistanu;

| 75. | povsem podpira zavezo E3+3, da s pogajanji poiščejo hitro rešitev iranskega jedrskega vprašanja, da se obnovi mednarodno zaupanje v izključno miroljubni namen iranskega jedrskega programa v skladu z osnovnim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; podpira dvotirni pristop Sveta, ki je namenjen iskanju diplomatske rešitve, saj je to edina primerna možnost za odziv na iransko jedrsko vprašanje; obžaluje, da je resolucija varnostnega sveta ZN 1929 (2010), ki uvaja četrti krog sankcij proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa, ter dodatne omejevalne ukrepe, ki so jih napovedale EU, ZDA, Japonska, Kanada in Avstralija, postala neizogibna zaradi pomanjkljivega sodelovanja Irana z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo glede ciljev svojega jedrskega programa; poudarja, da EU v zameno za rešitev jedrskega vprašanja ne sme žrtvovati podpore iranski civilni družbi in njenim upravičenim zahtevam po spoštovanju univerzalnih človekovih pravic in resnično demokratičnih volitvah; |
| --- | --- |

75.

povsem podpira zavezo E3+3, da s pogajanji poiščejo hitro rešitev iranskega jedrskega vprašanja, da se obnovi mednarodno zaupanje v izključno miroljubni namen iranskega jedrskega programa v skladu z osnovnim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; podpira dvotirni pristop Sveta, ki je namenjen iskanju diplomatske rešitve, saj je to edina primerna možnost za odziv na iransko jedrsko vprašanje; obžaluje, da je resolucija varnostnega sveta ZN 1929 (2010), ki uvaja četrti krog sankcij proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa, ter dodatne omejevalne ukrepe, ki so jih napovedale EU, ZDA, Japonska, Kanada in Avstralija, postala neizogibna zaradi pomanjkljivega sodelovanja Irana z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo glede ciljev svojega jedrskega programa; poudarja, da EU v zameno za rešitev jedrskega vprašanja ne sme žrtvovati podpore iranski civilni družbi in njenim upravičenim zahtevam po spoštovanju univerzalnih človekovih pravic in resnično demokratičnih volitvah;

| 76. | ostro obsoja vztrajno provokativno, podžigajočo in antisemitsko retoriko iranskega predsednika, ki je pozval k izničenju Izraela, ter zlasti obžaluje grožnje proti obstoju države Izrael; je izjemno zaskrbljen zaradi hitrega naraščanja števila usmrtitev v Iranu, ki so glede na odsotnost sodnega postopka v resnici zunajsodni vladni poboji, ter zaradi nadaljevanja sistematičnega zatiranja državljanov, ki si želijo več svobode in demokracije; poudarja, da bi se morali uradni medsebojni stiki med delegacijami Evropskega parlamenta in iranskega parlamenta uporabiti tudi za obravnavo vprašanj človekovih pravic in bi morali biti pogojeni z možnostjo prostega dostopa do političnih zapornikov in borcev za človekove pravice, predstavniki pa bi morali imeti možnost, da svobodno izmenjajo obsežna politična mnenja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poskrbi za ponovno vzpostavitev delegacije EU v Iranu, da bi lahko spremljali razmere na terenu z vidika EU; poziva iranski režim, naj se ne vmešava v notranje zadeve Iraka; |
| --- | --- |

76.

ostro obsoja vztrajno provokativno, podžigajočo in antisemitsko retoriko iranskega predsednika, ki je pozval k izničenju Izraela, ter zlasti obžaluje grožnje proti obstoju države Izrael; je izjemno zaskrbljen zaradi hitrega naraščanja števila usmrtitev v Iranu, ki so glede na odsotnost sodnega postopka v resnici zunajsodni vladni poboji, ter zaradi nadaljevanja sistematičnega zatiranja državljanov, ki si želijo več svobode in demokracije; poudarja, da bi se morali uradni medsebojni stiki med delegacijami Evropskega parlamenta in iranskega parlamenta uporabiti tudi za obravnavo vprašanj človekovih pravic in bi morali biti pogojeni z možnostjo prostega dostopa do političnih zapornikov in borcev za človekove pravice, predstavniki pa bi morali imeti možnost, da svobodno izmenjajo obsežna politična mnenja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poskrbi za ponovno vzpostavitev delegacije EU v Iranu, da bi lahko spremljali razmere na terenu z vidika EU; poziva iranski režim, naj se ne vmešava v notranje zadeve Iraka;

| 77. | je zadovoljen zaradi okrepitve sektorskih dialogov s Kitajsko in poziva k usklajenemu skupnemu delu glede spornih vprašanj, ki so bila izpostavljena na nedavnem vrhunskem srečanju EU-Kitajska; pozdravlja napredek v smeri boljšega gospodarskega in pravosodnega upravljanja; je resno zaskrbljen zaradi nadaljnjih hudih in sistematičnih kršitev človekovih pravic v državi, vključno s pravicami manjšin, zlasti Tibetancev, Ujgurov in Mongolcev, ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pospeši dialog o človekovih pravicah in zagotovi, da bodo človekove pravice vedno na dnevnem redu; |
| --- | --- |

77.

je zadovoljen zaradi okrepitve sektorskih dialogov s Kitajsko in poziva k usklajenemu skupnemu delu glede spornih vprašanj, ki so bila izpostavljena na nedavnem vrhunskem srečanju EU-Kitajska; pozdravlja napredek v smeri boljšega gospodarskega in pravosodnega upravljanja; je resno zaskrbljen zaradi nadaljnjih hudih in sistematičnih kršitev človekovih pravic v državi, vključno s pravicami manjšin, zlasti Tibetancev, Ujgurov in Mongolcev, ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pospeši dialog o človekovih pravicah in zagotovi, da bodo človekove pravice vedno na dnevnem redu;

| 78. | poudarja, da bodo na odnose z Japonsko močno vplivali strašanski potres, tsunami in naknadna jedrska nesreča, ki so prizadeli državo, ter pričakuje, da bo EU pokazala solidarnost in zagotovila pomoč, da bi pomagala japonskim oblastem pri soočanju z nesrečo; po nedavnih dramatičnih dogodkih zlasti meni, da odnosi EU z Japonsko, ki z EU deli demokratične vrednote in skrb za človekove pravice, ostajajo zelo pomembni na gospodarskem področju in tudi glede skupnega delovanja na mednarodnem prizorišču; poudarja, da zdajšnja usmerjenost na Kitajsko ne sme zasenčiti potrebnih prizadevanj za okrepitev sodelovanja z Japonsko in odstranitev preostalih ovir za medsebojno gospodarsko sodelovanje; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da bodo na odnose z Japonsko močno vplivali strašanski potres, tsunami in naknadna jedrska nesreča, ki so prizadeli državo, ter pričakuje, da bo EU pokazala solidarnost in zagotovila pomoč, da bi pomagala japonskim oblastem pri soočanju z nesrečo; po nedavnih dramatičnih dogodkih zlasti meni, da odnosi EU z Japonsko, ki z EU deli demokratične vrednote in skrb za človekove pravice, ostajajo zelo pomembni na gospodarskem področju in tudi glede skupnega delovanja na mednarodnem prizorišču; poudarja, da zdajšnja usmerjenost na Kitajsko ne sme zasenčiti potrebnih prizadevanj za okrepitev sodelovanja z Japonsko in odstranitev preostalih ovir za medsebojno gospodarsko sodelovanje;

| 79. | pozdravlja ukrepe na obeh straneh Tajvanske ožine, ki so vodili v sklenitev približno 15 sporazumov, vključno z okvirnim sporazumom o gospodarskem sodelovanju in sporazumom o pravicah intelektualne lastnine junija 2010; ker je krepitev gospodarskih odnosov med obema stranema ožine v interesu obeh strani in EU, močno podpira krepitev gospodarskih vezi med EU in Tajvanom ter sklenitev sporazuma o gospodarskem sodelovanju med EU in Tajvanom; ponovno izraža podporo dejavnemu sodelovanju Tajvana v vlogi opazovalca v ustreznih mednarodnih organizacijah in dejavnostih, kot so Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna zdravstvena organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo; podpira odločitev EU, da odobri izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane Tajvana, kar bo prispevalo h krepitvi trgovine in naložb med EU in Tajvanom ter stikov med ljudmi; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja ukrepe na obeh straneh Tajvanske ožine, ki so vodili v sklenitev približno 15 sporazumov, vključno z okvirnim sporazumom o gospodarskem sodelovanju in sporazumom o pravicah intelektualne lastnine junija 2010; ker je krepitev gospodarskih odnosov med obema stranema ožine v interesu obeh strani in EU, močno podpira krepitev gospodarskih vezi med EU in Tajvanom ter sklenitev sporazuma o gospodarskem sodelovanju med EU in Tajvanom; ponovno izraža podporo dejavnemu sodelovanju Tajvana v vlogi opazovalca v ustreznih mednarodnih organizacijah in dejavnostih, kot so Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, Svetovna zdravstvena organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo; podpira odločitev EU, da odobri izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane Tajvana, kar bo prispevalo h krepitvi trgovine in naložb med EU in Tajvanom ter stikov med ljudmi;

| 80. | se zaveda izjemne pomembnosti Indije kot vzpenjajoče se regionalne gospodarske sile in odlične demokratične partnerice Evrope; želi pohvaliti sodelovanje Indije z EU, zlasti v Afganistanu in v operaciji Atalanta; poziva k tesnejšemu sodelovanju pri vprašanjih, povezanih z jedrskim razoroževanjem, podnebnimi spremembami, svetovnim gospodarskim upravljanjem ter spodbujanjem demokracije, pravne države in človekovih pravic; je zaskrbljen zaradi izpodbijanja državljanskih svoboščin in človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju ter zaradi neprestane kulturne diskriminacije na podlagi kast; pričakuje, da se bo strateško partnerstvo z Indijo razvijalo v skladu s skupnim akcijskim načrtom in tako prineslo konkretne rezultate; se veseli zgodnje sklenitve in podpisa sporazuma o prosti trgovini, a hkrati poudarja, da zdajšnja pogajanja o tem sporazumu nikakor ne smejo ogroziti prizadevanj za zmanjševanje revščine v Indiji; |
| --- | --- |

80.

se zaveda izjemne pomembnosti Indije kot vzpenjajoče se regionalne gospodarske sile in odlične demokratične partnerice Evrope; želi pohvaliti sodelovanje Indije z EU, zlasti v Afganistanu in v operaciji Atalanta; poziva k tesnejšemu sodelovanju pri vprašanjih, povezanih z jedrskim razoroževanjem, podnebnimi spremembami, svetovnim gospodarskim upravljanjem ter spodbujanjem demokracije, pravne države in človekovih pravic; je zaskrbljen zaradi izpodbijanja državljanskih svoboščin in človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju ter zaradi neprestane kulturne diskriminacije na podlagi kast; pričakuje, da se bo strateško partnerstvo z Indijo razvijalo v skladu s skupnim akcijskim načrtom in tako prineslo konkretne rezultate; se veseli zgodnje sklenitve in podpisa sporazuma o prosti trgovini, a hkrati poudarja, da zdajšnja pogajanja o tem sporazumu nikakor ne smejo ogroziti prizadevanj za zmanjševanje revščine v Indiji;

Afrika

| 81. | izraža močno podporo in spodbudo partnerstvu z Afriško unijo (AU) in drugimi afriškimi regionalnimi organizacijami pri obravnavi vprašanj stabilnosti in varnosti na afriški celini ter pri zagotavljanju napredka na drugih osrednjih področjih, kot so demokratično upravljanje in človekove pravice, podnebne spremembe ter doseganje razvojnih ciljev tisočletja; meni, da proces postopnega povečevanja zavezanosti AU in krepitve njene vloge glede vprašanj varnosti in stabilnosti na afriški celini, zlasti kar zadeva misije ohranjanja miru, zahteva utrditev procesov gradnje institucij in odločanja v AU, in da bi EU morala pomagati AU na tem področju; |
| --- | --- |

81.

izraža močno podporo in spodbudo partnerstvu z Afriško unijo (AU) in drugimi afriškimi regionalnimi organizacijami pri obravnavi vprašanj stabilnosti in varnosti na afriški celini ter pri zagotavljanju napredka na drugih osrednjih področjih, kot so demokratično upravljanje in človekove pravice, podnebne spremembe ter doseganje razvojnih ciljev tisočletja; meni, da proces postopnega povečevanja zavezanosti AU in krepitve njene vloge glede vprašanj varnosti in stabilnosti na afriški celini, zlasti kar zadeva misije ohranjanja miru, zahteva utrditev procesov gradnje institucij in odločanja v AU, in da bi EU morala pomagati AU na tem področju;

| 82. | podpira odločitev o oblikovanju celovitega pristopa EU do regije Afriškega roga, ki bo pomagal ponovno zgraditi državne institucije v Somaliji in povezal varnost ljudi z razvojem, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic in s pravicami žensk ter tako združil vse instrumente EU, da bi zagotovili dolgoročne rešitve; |
| --- | --- |

82.

podpira odločitev o oblikovanju celovitega pristopa EU do regije Afriškega roga, ki bo pomagal ponovno zgraditi državne institucije v Somaliji in povezal varnost ljudi z razvojem, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic in s pravicami žensk ter tako združil vse instrumente EU, da bi zagotovili dolgoročne rešitve;

| 83. | pozdravlja pripravljenost EU, da podpre mirno izvedbo celovitega mirovnega sporazuma v Sudanu in da deluje v smeri dolgoročne regionalne stabilnosti; hkrati poudarja, da je treba obnoviti prizadevanja za obravnavo pomanjkanja varnosti in doseg trajne mirovne rešitve za Darfur; meni, da prihodnja neodvisnost Južnega Sudana vpliva na stabilnost kulturno razdeljenih držav in predstavlja izzive, na katere bi morala biti podpredsednic/visoka predstavnica pripravljena; čestita sudanskemu ljudstvu za gladko izvedbo referenduma v Južnem Sudanu, kot je potrdila misija EU za opazovanje volitev; poziva EU, naj še naprej podpira prizadevanja vpletenih strani za doseganje napredka v zvezi z nerešenimi vprašanji v okviru celovitega mirovnega sporazuma, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti razmeram beguncev in povratnikov, in naj razmisli o ukrepih, ki so potrebni za zagotavljanje trajnega odnosa med severom in jugom po referendumu; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja pripravljenost EU, da podpre mirno izvedbo celovitega mirovnega sporazuma v Sudanu in da deluje v smeri dolgoročne regionalne stabilnosti; hkrati poudarja, da je treba obnoviti prizadevanja za obravnavo pomanjkanja varnosti in doseg trajne mirovne rešitve za Darfur; meni, da prihodnja neodvisnost Južnega Sudana vpliva na stabilnost kulturno razdeljenih držav in predstavlja izzive, na katere bi morala biti podpredsednic/visoka predstavnica pripravljena; čestita sudanskemu ljudstvu za gladko izvedbo referenduma v Južnem Sudanu, kot je potrdila misija EU za opazovanje volitev; poziva EU, naj še naprej podpira prizadevanja vpletenih strani za doseganje napredka v zvezi z nerešenimi vprašanji v okviru celovitega mirovnega sporazuma, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti razmeram beguncev in povratnikov, in naj razmisli o ukrepih, ki so potrebni za zagotavljanje trajnega odnosa med severom in jugom po referendumu;

| 84. | opozarja, da je Alassane Ouattara edini legitimni zmagovalec predsedniških volitev, ki so 28. novembra 2010 potekale v Slonokoščeni obali, in da ni mogoče izpodbijati rezultatov volitev; je seznanjen z aretacijo sedanjega vodja Laurenta Gbagbo in upa, da bo to prispevalo h koncu nasilja; poziva vse politične in oborožene sile v državi, naj spoštujejo željo volivcev Slonokoščene obale in naj brez odlašanja omogočijo miroljubno predajo oblasti; glede tega poziva k ponovni vzpostavitvi javnega reda in miru; poziva EU, naj v celoti podpre predsednika Quattara pri prizadevanjih za spravo, obnovo in razvoj ter pri spodbujanju blaginje in stabilnosti za prebivalce Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da je Alassane Ouattara edini legitimni zmagovalec predsedniških volitev, ki so 28. novembra 2010 potekale v Slonokoščeni obali, in da ni mogoče izpodbijati rezultatov volitev; je seznanjen z aretacijo sedanjega vodja Laurenta Gbagbo in upa, da bo to prispevalo h koncu nasilja; poziva vse politične in oborožene sile v državi, naj spoštujejo željo volivcev Slonokoščene obale in naj brez odlašanja omogočijo miroljubno predajo oblasti; glede tega poziva k ponovni vzpostavitvi javnega reda in miru; poziva EU, naj v celoti podpre predsednika Quattara pri prizadevanjih za spravo, obnovo in razvoj ter pri spodbujanju blaginje in stabilnosti za prebivalce Slonokoščene obale;

| 85. | meni, da bi morala EU sprejeti celovit pristop k vprašanjem varnosti in stabilnosti na območju Sahela; vztraja, da terorizem in nadnacionalni organizirani kriminal (tihotapljenje drog, orožja, cigaret in ljudi) resno ogrožata ne le države v regiji, temveč neposredno tudi Evropsko unijo; meni, da mora EU pomagati državam v regiji pri razvoju politik in instrumentov za soočanje s temi vse večjimi varnostnimi grožnjami z uporabo vseh ustreznih instrumentov EU, da bi rešila stalne konflikte, kot je konflikt Zahodne Sahare, spodbudila demokratične reforme v vseh državah regije, izkoreninila revščino, zagotovila trajnostni razvoj, obravnavala podnebne spremembe v regiji, uravnavala migracijske tokove jug-jug in jug-sever ter zagotovila demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic, gradnjo institucij (zlasti v varnostnem sektorju) ter boj proti organiziranemu kriminalu; verjame, da je treba v sodelovanju z Afriško unijo in ob postopnem povečevanju njene zavezanosti oblikovati tudi postopek doseganja soglasja med državami regije; |
| --- | --- |

85.

meni, da bi morala EU sprejeti celovit pristop k vprašanjem varnosti in stabilnosti na območju Sahela; vztraja, da terorizem in nadnacionalni organizirani kriminal (tihotapljenje drog, orožja, cigaret in ljudi) resno ogrožata ne le države v regiji, temveč neposredno tudi Evropsko unijo; meni, da mora EU pomagati državam v regiji pri razvoju politik in instrumentov za soočanje s temi vse večjimi varnostnimi grožnjami z uporabo vseh ustreznih instrumentov EU, da bi rešila stalne konflikte, kot je konflikt Zahodne Sahare, spodbudila demokratične reforme v vseh državah regije, izkoreninila revščino, zagotovila trajnostni razvoj, obravnavala podnebne spremembe v regiji, uravnavala migracijske tokove jug-jug in jug-sever ter zagotovila demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic, gradnjo institucij (zlasti v varnostnem sektorju) ter boj proti organiziranemu kriminalu; verjame, da je treba v sodelovanju z Afriško unijo in ob postopnem povečevanju njene zavezanosti oblikovati tudi postopek doseganja soglasja med državami regije;

| 86. | pozdravlja odločitev Sveta, da v zvezi z Zimbabvejem obnovi omejevalne ukrepe zoper nekatere politike, uradnike in podjetja, ki vzdržujejo oblast Mugabejevega režima; obžaluje, da se še niso zgodile zadostne demokratične spremembe, in poziva zlasti države Južnoafriške razvojne skupnosti, naj pomagajo zagotoviti, da bo Zimbabve hitro napredoval v smeri svobodnih in poštenih mednarodno opazovanih volitev ter da bo prišlo do nemotenega prenosa oblasti; |
| --- | --- |

86.

pozdravlja odločitev Sveta, da v zvezi z Zimbabvejem obnovi omejevalne ukrepe zoper nekatere politike, uradnike in podjetja, ki vzdržujejo oblast Mugabejevega režima; obžaluje, da se še niso zgodile zadostne demokratične spremembe, in poziva zlasti države Južnoafriške razvojne skupnosti, naj pomagajo zagotoviti, da bo Zimbabve hitro napredoval v smeri svobodnih in poštenih mednarodno opazovanih volitev ter da bo prišlo do nemotenega prenosa oblasti;

| 87. | je zaskrbljen zaradi zaključka misije v Gvineji Bissau v okviru SZVP septembra 2010 ter poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj razmislita o novih načinih boja proti organiziranemu kriminalu v Gvineji Bissau, da ta država ne bi postala še ena "narko država"; |
| --- | --- |

87.

je zaskrbljen zaradi zaključka misije v Gvineji Bissau v okviru SZVP septembra 2010 ter poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj razmislita o novih načinih boja proti organiziranemu kriminalu v Gvineji Bissau, da ta država ne bi postala še ena "narko država";

Latinska Amerika

| 88. | pozdravlja zaključek pogajanj o pridružitvenem sporazumu s Srednjo Ameriko in o večstranskem trgovinskem sporazumu s Perujem in Kolumbijo; kljub temu poudarja, da bi EU morala še naprej dajati prednost regionalnim procesom povezovanja v Latinski Ameriki; z zadovoljstvom ugotavlja, da so ponovno stekla pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Mercosurjem, in poziva k njihovemu hitremu zaključku; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja zaključek pogajanj o pridružitvenem sporazumu s Srednjo Ameriko in o večstranskem trgovinskem sporazumu s Perujem in Kolumbijo; kljub temu poudarja, da bi EU morala še naprej dajati prednost regionalnim procesom povezovanja v Latinski Ameriki; z zadovoljstvom ugotavlja, da so ponovno stekla pogajanja o pridružitvenem sporazumu z Mercosurjem, in poziva k njihovemu hitremu zaključku;

| 89. | je seznanjen s pozitivnim izidom nedavnega vrha EU-LAK v Madridu in poudarja potrebo po spremljanju izvajanja akcijskega načrta iz Madrida; ponovno poudarja potrebo po sprejemu evro-latinskoameriške listine za mir in varnost, ki naj na podlagi ustanovne listine OZN in povezanega mednarodnega prava vključuje strategije in smernice za skupno politično in varnostno delovanje za obravnavo skupnih groženj in izzivov; |
| --- | --- |

89.

je seznanjen s pozitivnim izidom nedavnega vrha EU-LAK v Madridu in poudarja potrebo po spremljanju izvajanja akcijskega načrta iz Madrida; ponovno poudarja potrebo po sprejemu evro-latinskoameriške listine za mir in varnost, ki naj na podlagi ustanovne listine OZN in povezanega mednarodnega prava vključuje strategije in smernice za skupno politično in varnostno delovanje za obravnavo skupnih groženj in izzivov;

*

* *

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 54.

(3)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 51.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0280.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0399.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0280, druga priloga.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/51

---

Sreda, 11. maj 2011Razvoj skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe

P7_TA(2011)0228

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2010/2299(INI))

2012/C 377 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Naslova V Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Naslova V Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom "Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu", ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom "Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu", ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (obrambo) o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP), sprejetih 9. decembra 2010 in 31. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve (obrambo) o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP), sprejetih 9. decembra 2010 in 31. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju izida francosko-britanskega vrha o varnostnem in obrambnem sodelovanju z dne 2. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida francosko-britanskega vrha o varnostnem in obrambnem sodelovanju z dne 2. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju strategije o notranji varnosti za Evropsko unijo, ki jo je Evropski svet sprejel 25. in 26. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije o notranji varnosti za Evropsko unijo, ki jo je Evropski svet sprejel 25. in 26. marca 2010,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje z dne 26. julija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje z dne 26. julija 2010 (1),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (2),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0166/2011),

Varnostna in zunanja politika

| 1. | opozarja, da se v mednarodnem sistemu odvijajo hitre in korenite spremembe, ki jih povzročata prehajanje moči v roke mednarodnih akterjem v vzponu in vse globlja medsebojna odvisnost, ki zajema gospodarske in finančne težave, slabšanje okoljskih razmer in podnebne spremembe, omejenost energije in virov ter medsebojno povezane varnostne izzive; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da se v mednarodnem sistemu odvijajo hitre in korenite spremembe, ki jih povzročata prehajanje moči v roke mednarodnih akterjem v vzponu in vse globlja medsebojna odvisnost, ki zajema gospodarske in finančne težave, slabšanje okoljskih razmer in podnebne spremembe, omejenost energije in virov ter medsebojno povezane varnostne izzive;

| 2. | se zaveda, da mora Evropska unija v negotovem svetovnem okviru in v času gospodarske in finančne krize okrepiti svojo strateško avtonomnost ter da mora braniti svoje vrednote, zasledovati svoje interese in ščititi svoje državljane, za kar mora razviti skupno vizijo glavnih izzivov in groženj ter zagotoviti zmogljivosti in sredstva za ustrezen odgovor nanje, s tem in z uresničevanjem dejanske večstranskosti pa prispevati k ohranjanju mednarodnega miru in svetovne varnosti; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da mora Evropska unija v negotovem svetovnem okviru in v času gospodarske in finančne krize okrepiti svojo strateško avtonomnost ter da mora braniti svoje vrednote, zasledovati svoje interese in ščititi svoje državljane, za kar mora razviti skupno vizijo glavnih izzivov in groženj ter zagotoviti zmogljivosti in sredstva za ustrezen odgovor nanje, s tem in z uresničevanjem dejanske večstranskosti pa prispevati k ohranjanju mednarodnega miru in svetovne varnosti;

| 3. | meni, da povečanje strateške avtonomnosti na področju varnostnih zadev za EU pomeni sposobnost dogovoriti se o skupnih političnih ciljih in strateških smernicah, vzpostavljati strateška partnerstva z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, vključno z Natom, in državami, da bi zbrali ustrezne informacije in oblikovali skupne analize in ocene, izkoriščati in po potrebi združevati finančne, civilne in vojaške vire, načrtovati in izvajati učinkovite operacije kriznega upravljanja v razširjenem spektru petersberških nalog, ter oblikovati in izvajati skupno obrambno politiko, s čimer bo postavila prve oprijemljive temelje za gradnjo skupne obrambe; |
| --- | --- |

3.

meni, da povečanje strateške avtonomnosti na področju varnostnih zadev za EU pomeni sposobnost dogovoriti se o skupnih političnih ciljih in strateških smernicah, vzpostavljati strateška partnerstva z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, vključno z Natom, in državami, da bi zbrali ustrezne informacije in oblikovali skupne analize in ocene, izkoriščati in po potrebi združevati finančne, civilne in vojaške vire, načrtovati in izvajati učinkovite operacije kriznega upravljanja v razširjenem spektru petersberških nalog, ter oblikovati in izvajati skupno obrambno politiko, s čimer bo postavila prve oprijemljive temelje za gradnjo skupne obrambe;

| 4. | poudarja, da nove določbe o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP), ki jih uvaja Lizbonska pogodba, jasno izražajo politično odločnost, da namerava Unija delovati kot sila stabilnosti v svetu, in zagotavljajo jasen pravni okvir za krepitev njenih zmogljivosti za uresničevanje zunanje in varnostne politike na podlagi celostnega pristopa, ki vključuje uporabo vseh instrumentov, ki so na voljo Evropski uniji in njenim državam članicam, za preprečevanje in obvladovanje kriz in sporov ter za gradnjo trajnega miru; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da nove določbe o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP), ki jih uvaja Lizbonska pogodba, jasno izražajo politično odločnost, da namerava Unija delovati kot sila stabilnosti v svetu, in zagotavljajo jasen pravni okvir za krepitev njenih zmogljivosti za uresničevanje zunanje in varnostne politike na podlagi celostnega pristopa, ki vključuje uporabo vseh instrumentov, ki so na voljo Evropski uniji in njenim državam članicam, za preprečevanje in obvladovanje kriz in sporov ter za gradnjo trajnega miru;

| 5. | zlasti poudarja da:






  (a) | sta SZVP in SVOP, ki je sestavni del prve, umeščeni v pravno zavezujoč institucionalni okvir načel EU (kot so demokracija, vladavina prava, univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel ustanovne listine Združenih narodov in načel mednarodnega prava, vključno z odgovornostjo za zaščito) ter da so njuni cilji združeni s splošnimi cilji zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- | --- |

5.

zlasti poudarja da:

(a)

sta SZVP in SVOP, ki je sestavni del prve, umeščeni v pravno zavezujoč institucionalni okvir načel EU (kot so demokracija, vladavina prava, univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel ustanovne listine Združenih narodov in načel mednarodnega prava, vključno z odgovornostjo za zaščito) ter da so njuni cilji združeni s splošnimi cilji zunanjega delovanja EU;

| (b) | EU mora pri izvajanju svoje zunanje in varnostne politike zagotavljati doslednost in skladnost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja ter med zunanjimi in notranjimi politikami; ugotavlja, da ima podpredsednik/visoki predstavnik v zvezi s tem posebno odgovornost; |
| --- | --- |

(b)

EU mora pri izvajanju svoje zunanje in varnostne politike zagotavljati doslednost in skladnost med različnimi področji svojega zunanjega delovanja ter med zunanjimi in notranjimi politikami; ugotavlja, da ima podpredsednik/visoki predstavnik v zvezi s tem posebno odgovornost;

| (c) | podpredsednik/visoki predstavnik vodi v tesnem sodelovanju z državami članicami SZVP, skupaj s Komisijo predlaga odločitve v zvezi s skupno varnostno in obrambno politiko, njene misije ter uporabo nacionalnih virov in instrumentov Evropske unije, usklajuje, če je to potrebno, civilne in vojaške vidike in predseduje Svetu za zunanje zadeve, obenem pa deluje tudi kot podpredsednik Komisije, pristojen za njene zunanjepolitične odnose in za usklajevanje in skladnost celotnega zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

(c)

podpredsednik/visoki predstavnik vodi v tesnem sodelovanju z državami članicami SZVP, skupaj s Komisijo predlaga odločitve v zvezi s skupno varnostno in obrambno politiko, njene misije ter uporabo nacionalnih virov in instrumentov Evropske unije, usklajuje, če je to potrebno, civilne in vojaške vidike in predseduje Svetu za zunanje zadeve, obenem pa deluje tudi kot podpredsednik Komisije, pristojen za njene zunanjepolitične odnose in za usklajevanje in skladnost celotnega zunanjega delovanja EU;

| (d) | visoki predstavnik lahko Svetu predlaga ukrepe na področju skupne zunanje in varnostne politike na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega sveta in v okviru splošne usmeritve Evropskega sveta, pri čemer lahko Svet v tem primeru odloča s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

(d)

visoki predstavnik lahko Svetu predlaga ukrepe na področju skupne zunanje in varnostne politike na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega sveta in v okviru splošne usmeritve Evropskega sveta, pri čemer lahko Svet v tem primeru odloča s kvalificirano večino;

| 6. | poudarja, da dolžnost doslednosti, kot je opredeljena v Pogodbi, novo besedilo člena 40 PEU (v skladu s katerim izvajanje SZVP in ostalih politik EU ne vpliva na uporabo zadevnih postopkov) ter nedavna sodna praksa Sodišča Evropske unije (glej zadevo SALW) ščitijo primarnost metode Skupnosti in posebnosti in naloge SZVP, obenem pa spodbuja zbliževanje različnih politik, instrumentov, virov in pravnih podlag v celosten pristop, v okviru katerega je prispevanje k miru in varnosti v svetu medresorski cilj zunanjega in notranjega delovanja EU, SVOP pa eden od njegovih instrumentov; ugotavlja, da je mogoče vojaške vire uporabiti tudi v primeru naravnih in drugih nesreč, kot je v praksi že dokazal vojaški štab EU, ki je skrbel za usklajevanje vojaških zmogljivosti v podporo humanitarnim operacijam pomoči pod civilnim vodstvom med poplavami v Pakistanu leta 2010 v skladu z ustreznimi Smernicami OZN za uporabo vojaških in civilnih zmogljivosti za obrambo pred nesrečami (smernice iz Osla) in na zahtevo Komisije; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da dolžnost doslednosti, kot je opredeljena v Pogodbi, novo besedilo člena 40 PEU (v skladu s katerim izvajanje SZVP in ostalih politik EU ne vpliva na uporabo zadevnih postopkov) ter nedavna sodna praksa Sodišča Evropske unije (glej zadevo SALW) ščitijo primarnost metode Skupnosti in posebnosti in naloge SZVP, obenem pa spodbuja zbliževanje različnih politik, instrumentov, virov in pravnih podlag v celosten pristop, v okviru katerega je prispevanje k miru in varnosti v svetu medresorski cilj zunanjega in notranjega delovanja EU, SVOP pa eden od njegovih instrumentov; ugotavlja, da je mogoče vojaške vire uporabiti tudi v primeru naravnih in drugih nesreč, kot je v praksi že dokazal vojaški štab EU, ki je skrbel za usklajevanje vojaških zmogljivosti v podporo humanitarnim operacijam pomoči pod civilnim vodstvom med poplavami v Pakistanu leta 2010 v skladu z ustreznimi Smernicami OZN za uporabo vojaških in civilnih zmogljivosti za obrambo pred nesrečami (smernice iz Osla) in na zahtevo Komisije;

| 7. | zato izraža zaskrbljenost, da več kot eno leto potem, ko je stopila v veljavo Lizbonska pogodba, še ni jasnih znakov polizbonskega celostnega pristopa EU, s pomočjo katerega bi lahko, ko gre za varnost evropskih državljanov, premostili tradicionalne postopkovne in institucionalne ovire, obenem pa ohranili ustrezne pravne prerogative; |
| --- | --- |

7.

zato izraža zaskrbljenost, da več kot eno leto potem, ko je stopila v veljavo Lizbonska pogodba, še ni jasnih znakov polizbonskega celostnega pristopa EU, s pomočjo katerega bi lahko, ko gre za varnost evropskih državljanov, premostili tradicionalne postopkovne in institucionalne ovire, obenem pa ohranili ustrezne pravne prerogative;

| 8. | je prepričan, da zahteva verodostojna politika zunanje varnosti poglobitev medsebojne odvisnosti med državami članicami, izboljšanje notranje kohezije ter vzajemno zaupanje in solidarnost, v obsegu, podobnem dosežkom na področju notranje varnosti v okviru schengenskega sodelovanja (kjer države schengenskega območja z varovanjem lastnih meja varujejo meje drugih držav članic, pri čemer se nacionalna pravila uporabljajo na ravni celine in se naloge na področju zaščite državne varnosti lahko izvajajo tudi na ozemlju druge države ali v okviru skupnih enot, ki delujejo v skladu z evropskimi standardi); |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da zahteva verodostojna politika zunanje varnosti poglobitev medsebojne odvisnosti med državami članicami, izboljšanje notranje kohezije ter vzajemno zaupanje in solidarnost, v obsegu, podobnem dosežkom na področju notranje varnosti v okviru schengenskega sodelovanja (kjer države schengenskega območja z varovanjem lastnih meja varujejo meje drugih držav članic, pri čemer se nacionalna pravila uporabljajo na ravni celine in se naloge na področju zaščite državne varnosti lahko izvajajo tudi na ozemlju druge države ali v okviru skupnih enot, ki delujejo v skladu z evropskimi standardi);

| 9. | obžaluje nepripravljenost držav članic EU za oblikovanje skupnega stališča o krizi v Libiji, o Resoluciji Varnostnega Sveta OZN št. 1973 in o načinih njene izvedbe; je zelo zaskrbljen zaradi nevarnosti, da bi priložnostno oblikovane koalicije voljnih ali dvostransko sodelovanje veljalo kot dobra zamenjava za SVOP, saj v 21. stoletju nobena evropska država nima zmogljivosti, da bi delovala kot pomemben varnostni in obrambni akter; opozarja, da Lizbonska pogodba omogoča, da se izvedba operacij kriznega upravljanja zaupa skupini držav članic, vendar le v okviru sklepa Sveta, ki opredeljuje cilje, obseg in pogoje njihovega izvajanja in v sodelovanju s podpredsednikom/visokim predstavnikom; vztraja, da je skupni odziv na dogodke v Libiji ključen za oblikovanje verodostojnega novega pristopa za južni sklop naše sosedske politike; ponovno poudarja, da mandat na podlagi resolucije 1973(2011) varnostnega sveta OZN za zaščito libijskih civilistov ne sme prekoračiti svojega namena s pretirano uporabo sile; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev hitre prekinitve ognja, da se zaustavi prelivanje krvi in trpljenje libijskega ljudstva; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločno in neposredno posreduje pri spodbujanju političnih pobud v tej smeri; meni, da je bistveno tesno sodelovati z začasnim prehodnim nacionalnim svetom, Afriško unijo in Arabsko ligo, da se sedanji vojaški konflikt preusmeri v politične in diplomatske rešitve, vključno s ciljem, da se zagotovi odstop Gadafijevega režima; poudarja, da je oblikovanje strategije za Sahel in Afriški rog še ena konkretna priložnost, da EU dokaže, da se je sposobna soočiti z varnostnimi in razvojnimi izzivi; |
| --- | --- |

9.

obžaluje nepripravljenost držav članic EU za oblikovanje skupnega stališča o krizi v Libiji, o Resoluciji Varnostnega Sveta OZN št. 1973 in o načinih njene izvedbe; je zelo zaskrbljen zaradi nevarnosti, da bi priložnostno oblikovane koalicije voljnih ali dvostransko sodelovanje veljalo kot dobra zamenjava za SVOP, saj v 21. stoletju nobena evropska država nima zmogljivosti, da bi delovala kot pomemben varnostni in obrambni akter; opozarja, da Lizbonska pogodba omogoča, da se izvedba operacij kriznega upravljanja zaupa skupini držav članic, vendar le v okviru sklepa Sveta, ki opredeljuje cilje, obseg in pogoje njihovega izvajanja in v sodelovanju s podpredsednikom/visokim predstavnikom; vztraja, da je skupni odziv na dogodke v Libiji ključen za oblikovanje verodostojnega novega pristopa za južni sklop naše sosedske politike; ponovno poudarja, da mandat na podlagi resolucije 1973(2011) varnostnega sveta OZN za zaščito libijskih civilistov ne sme prekoračiti svojega namena s pretirano uporabo sile; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev hitre prekinitve ognja, da se zaustavi prelivanje krvi in trpljenje libijskega ljudstva; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločno in neposredno posreduje pri spodbujanju političnih pobud v tej smeri; meni, da je bistveno tesno sodelovati z začasnim prehodnim nacionalnim svetom, Afriško unijo in Arabsko ligo, da se sedanji vojaški konflikt preusmeri v politične in diplomatske rešitve, vključno s ciljem, da se zagotovi odstop Gadafijevega režima; poudarja, da je oblikovanje strategije za Sahel in Afriški rog še ena konkretna priložnost, da EU dokaže, da se je sposobna soočiti z varnostnimi in razvojnimi izzivi;

| 10. | poziva Evropski svet, naj svojo nalogo glede določitve strateških interesov in političnih ciljev EU opravi z oblikovanjem evropske strategije za zunanjo politiko, ki bo usmerjena v mednarodni razvoj in ki bo temeljila na usklajevanju različnih razsežnosti zunanjega delovanja EU ter se bo redno pregledovala; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj izhajata iz koncepta varnosti ljudi in zagotovita njegovo osrednjo vlogo v strategiji evropske zunanje politike ter ga predelata v oprijemljive politične smernice; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropski svet, naj svojo nalogo glede določitve strateških interesov in političnih ciljev EU opravi z oblikovanjem evropske strategije za zunanjo politiko, ki bo usmerjena v mednarodni razvoj in ki bo temeljila na usklajevanju različnih razsežnosti zunanjega delovanja EU ter se bo redno pregledovala; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj izhajata iz koncepta varnosti ljudi in zagotovita njegovo osrednjo vlogo v strategiji evropske zunanje politike ter ga predelata v oprijemljive politične smernice;

| 11. | poziva Evropski svet in njegovega predsednika, naj se pri izvajanju te naloge vključi v politični dialog z Evropskim parlamentom in naj o priporočilih Parlamenta tudi razpravlja; meni, da je takšen dialog potreben zaradi novih določb Pogodbe in zaradi potrebe po oblikovanju in izvajanju strategije evropske zunanje politike, osnovane na učinkovitem celostnem pristopu; meni, da mora tak dialog potekati redno in da se je treba na dosežen napredek osredotočiti prav toliko kot na obete; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropski svet in njegovega predsednika, naj se pri izvajanju te naloge vključi v politični dialog z Evropskim parlamentom in naj o priporočilih Parlamenta tudi razpravlja; meni, da je takšen dialog potreben zaradi novih določb Pogodbe in zaradi potrebe po oblikovanju in izvajanju strategije evropske zunanje politike, osnovane na učinkovitem celostnem pristopu; meni, da mora tak dialog potekati redno in da se je treba na dosežen napredek osredotočiti prav toliko kot na obete;

| 12. | poudarja, da je Evropski parlament zaradi vloge, ki mu je dodeljena kot telesu, ki neposredno zastopa državljane Unije, bistven vir demokratične legitimnosti SZVP/SVOP in da lahko upravičeno zahteva ustrezno obravnavo svojih mnenj in priporočil; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je Evropski parlament zaradi vloge, ki mu je dodeljena kot telesu, ki neposredno zastopa državljane Unije, bistven vir demokratične legitimnosti SZVP/SVOP in da lahko upravičeno zahteva ustrezno obravnavo svojih mnenj in priporočil;

| 13. | poleg tega poudarja, da Evropski parlament na podlagi Pogodbe glasuje o potrditvi predsednika/visokega predstavnika in sodeluje pri sprejemanju odločitev o proračunu za zunanje delovanje EU, vključno s civilnimi misijami v okviru SZVP in SVOP ter upravnimi stroški, ki izhajajo iz vojaškega usklajevanja EU, ter da je soglasje Parlamenta bistvenega pomena za preoblikovanje strategij EU v zakonodajo in za sklepanje mednarodnih sporazumov, vključno s tistimi, ki se v glavnem nanašajo na SZVP, oziroma za vse sporazume z izjemo tistih, ki se nanašajo izključno na SZVP; |
| --- | --- |

13.

poleg tega poudarja, da Evropski parlament na podlagi Pogodbe glasuje o potrditvi predsednika/visokega predstavnika in sodeluje pri sprejemanju odločitev o proračunu za zunanje delovanje EU, vključno s civilnimi misijami v okviru SZVP in SVOP ter upravnimi stroški, ki izhajajo iz vojaškega usklajevanja EU, ter da je soglasje Parlamenta bistvenega pomena za preoblikovanje strategij EU v zakonodajo in za sklepanje mednarodnih sporazumov, vključno s tistimi, ki se v glavnem nanašajo na SZVP, oziroma za vse sporazume z izjemo tistih, ki se nanašajo izključno na SZVP;

| 14. | želi okrepiti sodelovanje z nacionalnimi parlamenti EU pri izvajanju demokratičnega nadzora nad SZVP in SVOP, katerega cilj je vzajemna krepitev vpliva na politične odločitve, ki jih sprejemajo preostale evropske institucije in države članice, ob popolnem spoštovanju obstoječih pravic nacionalnih parlamentov na področju obrambne politike; obžaluje, da se na konferenci, ki je potekala 4. in 5. aprila 2011 predsedniki evropskih parlamentov niso dogovorili o vsebini medparlamentarne konference o SZVP in SVOP ter se veseli dogovora z nacionalnimi parlamenti o novih oblikah medparlamentarnega sodelovanja na tem področju; opozarja, da člen 9 Protokola 1 k Lizbonski pogodbi o vlogi nacionalnih parlamentov jasno opredeljuje, da organizacijo in spodbujanje vseh oblik učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja znotraj Unije skupaj določijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti; |
| --- | --- |

14.

želi okrepiti sodelovanje z nacionalnimi parlamenti EU pri izvajanju demokratičnega nadzora nad SZVP in SVOP, katerega cilj je vzajemna krepitev vpliva na politične odločitve, ki jih sprejemajo preostale evropske institucije in države članice, ob popolnem spoštovanju obstoječih pravic nacionalnih parlamentov na področju obrambne politike; obžaluje, da se na konferenci, ki je potekala 4. in 5. aprila 2011 predsedniki evropskih parlamentov niso dogovorili o vsebini medparlamentarne konference o SZVP in SVOP ter se veseli dogovora z nacionalnimi parlamenti o novih oblikah medparlamentarnega sodelovanja na tem področju; opozarja, da člen 9 Protokola 1 k Lizbonski pogodbi o vlogi nacionalnih parlamentov jasno opredeljuje, da organizacijo in spodbujanje vseh oblik učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja znotraj Unije skupaj določijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti;

| 15. | poudarja vlogo, ki jo pogodbe podeljujejo Komisiji glede izvajanja politik in ukrepov, povezanih z drugimi razsežnostmi zunanjega delovanja Unije, pravice do zakonodajne pobude, izvrševanja proračuna in upravljanja programov Skupnosti ter organiziranja zunanjega zastopanja Evropske unije razen v primeru SZVP; poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj okrepijo medsebojno sodelovanje in ob spoštovanju svojih pooblastil zagotovijo skladnost med različnimi področji zunanjega delovanja EU in učinkovitejšo uporabo instrumentov SVOP; |
| --- | --- |

15.

poudarja vlogo, ki jo pogodbe podeljujejo Komisiji glede izvajanja politik in ukrepov, povezanih z drugimi razsežnostmi zunanjega delovanja Unije, pravice do zakonodajne pobude, izvrševanja proračuna in upravljanja programov Skupnosti ter organiziranja zunanjega zastopanja Evropske unije razen v primeru SZVP; poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj okrepijo medsebojno sodelovanje in ob spoštovanju svojih pooblastil zagotovijo skladnost med različnimi področji zunanjega delovanja EU in učinkovitejšo uporabo instrumentov SVOP;

| 16. | poudarja, da pristojnosti podpredsednice/visoke predstavnice niso enostavno porazdeljene na "dva stolčka", ampak predstavljajo združitev funkcij in virov legitimnosti, ki jo postavljajo v središče procesa, namenjenega vzpostavljanju skladnosti med različnimi instrumenti, nosilci in postopki zunanjega delovanja EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj svojo vlogo opredeli kot proaktivno in si v konstruktivnem dialogu s Parlamentom kar najbolj prizadeva za dejavno oblikovanje političnega soglasja med državami članicami glede strateških usmeritev in političnih možnosti SZVP in SVOP ter za zagotovitev skladnosti SZVP/SVOP, njuno učinkovito usklajevanje in ovrednotenje vseh možnih sinergij med njima in ostalimi področji zunanjega delovanja Unije, pa tudi notranjimi politikami, ki zadevajo ali vplivajo na zunanje delovanje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da pristojnosti podpredsednice/visoke predstavnice niso enostavno porazdeljene na "dva stolčka", ampak predstavljajo združitev funkcij in virov legitimnosti, ki jo postavljajo v središče procesa, namenjenega vzpostavljanju skladnosti med različnimi instrumenti, nosilci in postopki zunanjega delovanja EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj svojo vlogo opredeli kot proaktivno in si v konstruktivnem dialogu s Parlamentom kar najbolj prizadeva za dejavno oblikovanje političnega soglasja med državami članicami glede strateških usmeritev in političnih možnosti SZVP in SVOP ter za zagotovitev skladnosti SZVP/SVOP, njuno učinkovito usklajevanje in ovrednotenje vseh možnih sinergij med njima in ostalimi področji zunanjega delovanja Unije, pa tudi notranjimi politikami, ki zadevajo ali vplivajo na zunanje delovanje;

| 17. | meni, da je vloga Evropske službe za zunanje delovanje bistvenega pomena za vzpostavitev učinkovitega celostnega pristopa, ki temelji na celovitem povezovanju med SVOP, SZVP in ostalimi razsežnostmi zunanjega delovanja Unije, zlasti politiko razvojnega sodelovanja, trgovinsko politiko in politiko zanesljive preskrbe z energijo; pozdravlja rezultate pogajanj, ki so privedla do vzpostavitve Evropske službe za zunanje delovanje kot strukture, ki bo pomagala institucijam EU in različnim razsežnostim njenega zunanjega delovanja, in v okviru katerih je bil tej službi dodeljen širok nabor pristojnosti in odgovornosti, hkrati pa tudi trdna povezava s Komisijo, ne da bi to kakorkoli posegalo v pooblastila slednje in upa, da bo pristojnost za strateško načrtovanje glavnih finančnih instrumentov, povezanih z zunanjim delovanjem EU, dodeljena Evropski službi za zunanje delovanje, privedla do njene učinkovite in skladne uporabe v okviru načel in ciljev EU; |
| --- | --- |

17.

meni, da je vloga Evropske službe za zunanje delovanje bistvenega pomena za vzpostavitev učinkovitega celostnega pristopa, ki temelji na celovitem povezovanju med SVOP, SZVP in ostalimi razsežnostmi zunanjega delovanja Unije, zlasti politiko razvojnega sodelovanja, trgovinsko politiko in politiko zanesljive preskrbe z energijo; pozdravlja rezultate pogajanj, ki so privedla do vzpostavitve Evropske službe za zunanje delovanje kot strukture, ki bo pomagala institucijam EU in različnim razsežnostim njenega zunanjega delovanja, in v okviru katerih je bil tej službi dodeljen širok nabor pristojnosti in odgovornosti, hkrati pa tudi trdna povezava s Komisijo, ne da bi to kakorkoli posegalo v pooblastila slednje in upa, da bo pristojnost za strateško načrtovanje glavnih finančnih instrumentov, povezanih z zunanjim delovanjem EU, dodeljena Evropski službi za zunanje delovanje, privedla do njene učinkovite in skladne uporabe v okviru načel in ciljev EU;

| 18. | potrjuje svojo podporo boljšemu usklajevanju in večji sinergiji med civilnimi in vojaškimi strukturami in zmogljivostmi za obvladovanje kriznih razmer v okviru celostnega pristopa in ob hkratnem ohranjanju razlik med civilnimi in vojaškimi vlogami ter različnimi postopki odločanja in linijami poveljevanja; |
| --- | --- |

18.

potrjuje svojo podporo boljšemu usklajevanju in večji sinergiji med civilnimi in vojaškimi strukturami in zmogljivostmi za obvladovanje kriznih razmer v okviru celostnega pristopa in ob hkratnem ohranjanju razlik med civilnimi in vojaškimi vlogami ter različnimi postopki odločanja in linijami poveljevanja;

| 19. | obžaluje, da začasna organizacijska shema Evropske službe za zunanje delovanje ne vsebuje vseh obstoječih enot, ki se v skladu z madridskim sporazumom ukvarjajo z načrtovanjem in programiranjem odzivanja na krizne razmere, preprečevanjem sporov in izgradnjo miru s strukturami SVOP; zato najprej poziva k organizaciji rednih sestankov komisije za krizno upravljanje, ki bi ga sestavljali Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD), civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), Vojaški štab Evropske unije (EUMS), Situacijski center EU (EU SITCEN), enote za izgradnjo miru, preprečevanje sporov, mediacijo in varnostno politiko, predsedujoči Politično-varnostnemu odboru (PVO), ustrezni geografski uradi in drugi oddelki za zadevne politike, ki bi bil podrejen podpredsedniku/visokemu predstavniku in izvršnemu generalnemu sekretarju ter glede na okoliščine sodeloval s strukturami Komisije za humanitarno pomoč, civilno zaščito in notranjo varnost; te sestanke bi usklajeval upravni direktor za krizno odzivanje; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj odboru zagotovita učinkovit sistem za opozarjanje in ukrepanje v kriznih razmerah ter velik prostor za skupne operacije, ki naj se nahaja znotraj Evropske službe za zunanje delovanje, s čimer bi zagotovili neprestan in neprekinjen nadzor ter se izognili trenutnemu podvajanju operativnega delovanja, ki le stežka ustreza potrebi po primernem nadzoru in hitrem odzivanju na krizne razmere; meni, da bi bilo treba zagotoviti redno usklajevanje in izmenjavo med tem sistemom in evropskim centrom za odzivanje v izrednih razmerah, ki ga trenutno razvija Komisija, da se zagotovijo ustrezne sinergije ob upoštevanju pristojnosti obeh; drugič, poziva k oblikovanju stalne delovne strukture, ki bo vključevala omenjene akterje in bo presegala okvir upravljanja resnih kriz, da se razvijejo skupni pristopi na področjih, kot sta pravna država in reforma varnostnega sektorja; tretjič, poziva k vmesnemu pregledu sedanjih ureditev, da se vzpostavi resnično celovito strateško načrtovanje in konceptualni razvoj Evropske službe za zunanje delovanje na področju kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da začasna organizacijska shema Evropske službe za zunanje delovanje ne vsebuje vseh obstoječih enot, ki se v skladu z madridskim sporazumom ukvarjajo z načrtovanjem in programiranjem odzivanja na krizne razmere, preprečevanjem sporov in izgradnjo miru s strukturami SVOP; zato najprej poziva k organizaciji rednih sestankov komisije za krizno upravljanje, ki bi ga sestavljali Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD), civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), Vojaški štab Evropske unije (EUMS), Situacijski center EU (EU SITCEN), enote za izgradnjo miru, preprečevanje sporov, mediacijo in varnostno politiko, predsedujoči Politično-varnostnemu odboru (PVO), ustrezni geografski uradi in drugi oddelki za zadevne politike, ki bi bil podrejen podpredsedniku/visokemu predstavniku in izvršnemu generalnemu sekretarju ter glede na okoliščine sodeloval s strukturami Komisije za humanitarno pomoč, civilno zaščito in notranjo varnost; te sestanke bi usklajeval upravni direktor za krizno odzivanje; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj odboru zagotovita učinkovit sistem za opozarjanje in ukrepanje v kriznih razmerah ter velik prostor za skupne operacije, ki naj se nahaja znotraj Evropske službe za zunanje delovanje, s čimer bi zagotovili neprestan in neprekinjen nadzor ter se izognili trenutnemu podvajanju operativnega delovanja, ki le stežka ustreza potrebi po primernem nadzoru in hitrem odzivanju na krizne razmere; meni, da bi bilo treba zagotoviti redno usklajevanje in izmenjavo med tem sistemom in evropskim centrom za odzivanje v izrednih razmerah, ki ga trenutno razvija Komisija, da se zagotovijo ustrezne sinergije ob upoštevanju pristojnosti obeh; drugič, poziva k oblikovanju stalne delovne strukture, ki bo vključevala omenjene akterje in bo presegala okvir upravljanja resnih kriz, da se razvijejo skupni pristopi na področjih, kot sta pravna država in reforma varnostnega sektorja; tretjič, poziva k vmesnemu pregledu sedanjih ureditev, da se vzpostavi resnično celovito strateško načrtovanje in konceptualni razvoj Evropske službe za zunanje delovanje na področju kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru;

| 20. | meni, da bi moral odbor za krizno upravljanje Evropski službi za zunanje delovanje zagotoviti enotno krizno načrtovanje v zvezi z morebitnimi kriznimi območji in scenariji, po drugi strani pa tudi s pomočjo krizne platforme praktično vodenje odzivanja na krizo, pri čemer bi moral tako v Bruslju kot na terenu usklajevati uporabo različnih finančnih instrumentov in razpoložljivih zmogljivosti Unije, ne da bi pri tem posegal v specifične postopke odločanja in pravne podlage, ki veljajo za uporabo civilnih in vojaških zmogljivosti v okviru SZVP/SVOP ali za uporabo instrumentov Skupnosti; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi moral odbor za krizno upravljanje Evropski službi za zunanje delovanje zagotoviti enotno krizno načrtovanje v zvezi z morebitnimi kriznimi območji in scenariji, po drugi strani pa tudi s pomočjo krizne platforme praktično vodenje odzivanja na krizo, pri čemer bi moral tako v Bruslju kot na terenu usklajevati uporabo različnih finančnih instrumentov in razpoložljivih zmogljivosti Unije, ne da bi pri tem posegal v specifične postopke odločanja in pravne podlage, ki veljajo za uporabo civilnih in vojaških zmogljivosti v okviru SZVP/SVOP ali za uporabo instrumentov Skupnosti;

| 21. | poudarja potrebo po krepitvi ter po smotrnejši razporeditvi in organizaciji civilnih in vojaških struktur, služb in enot, ki so v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije odgovorne za odzivanje na krizne razmere, še posebej pa:






  (a) | poziva h krepitvi enote za operativno načrtovanje civilnih misij znotraj civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC); |
| --- | --- | --- |

21.

poudarja potrebo po krepitvi ter po smotrnejši razporeditvi in organizaciji civilnih in vojaških struktur, služb in enot, ki so v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije odgovorne za odzivanje na krizne razmere, še posebej pa:

(a)

poziva h krepitvi enote za operativno načrtovanje civilnih misij znotraj civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC);

| (b) | ponovno poziva, naj se Služba za instrumente zunanje politike, ki je zadolžena za načrtovanje in programiranje ukrepov za odzivanje na krizne razmere v skladu s členom 3 instrumenta za stabilnost, vključi v strukture Evropske službe za zunanje delovanje na področju kriznega upravljanja in izgradnje miru in naj se nekdanja delovna mesta Relex/A2, ki so bila v okviru novih instrumentov zunanje politike dodeljena Enoti 2 (12 mest AD in 5 mest AST), prenesejo na Evropsko službo za zunanje delovanje; poudarja, da je takšen prenos pogoj za sprostitev rezerve pod ustrezno postavko proračuna Komisije; |
| --- | --- |

(b)

ponovno poziva, naj se Služba za instrumente zunanje politike, ki je zadolžena za načrtovanje in programiranje ukrepov za odzivanje na krizne razmere v skladu s členom 3 instrumenta za stabilnost, vključi v strukture Evropske službe za zunanje delovanje na področju kriznega upravljanja in izgradnje miru in naj se nekdanja delovna mesta Relex/A2, ki so bila v okviru novih instrumentov zunanje politike dodeljena Enoti 2 (12 mest AD in 5 mest AST), prenesejo na Evropsko službo za zunanje delovanje; poudarja, da je takšen prenos pogoj za sprostitev rezerve pod ustrezno postavko proračuna Komisije;

| (c) | podpira vzpostavitev centra skupnih služb za upravljanje nalog SVOP oziroma medinstitucionalnega urada, ki bo zajemal Enoto 3 Komisije (operacije SZVP na področju instrumentov zunanje politike – nekdanja enota Relex/A3) in Enoto za podporo misijam v okviru civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC); ugotavlja, da bi nova služba s tem, ko bi prevzela odgovornosti na področju kadrovske politike, logistike, javnih naročil in finančnih virov civilnih misij SVOP in vodje misij razbremenila dela upravnih nalog, zagotavljala večjo učinkovitost tako z združevanjem upravnih funkcij, od izbora in zaposlovanjem osebja do centralizacije javnih naročil in upravljanja opreme; |
| --- | --- |

(c)

podpira vzpostavitev centra skupnih služb za upravljanje nalog SVOP oziroma medinstitucionalnega urada, ki bo zajemal Enoto 3 Komisije (operacije SZVP na področju instrumentov zunanje politike – nekdanja enota Relex/A3) in Enoto za podporo misijam v okviru civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC); ugotavlja, da bi nova služba s tem, ko bi prevzela odgovornosti na področju kadrovske politike, logistike, javnih naročil in finančnih virov civilnih misij SVOP in vodje misij razbremenila dela upravnih nalog, zagotavljala večjo učinkovitost tako z združevanjem upravnih funkcij, od izbora in zaposlovanjem osebja do centralizacije javnih naročil in upravljanja opreme;

| 22. | obžaluje pičle rezultate, ki jih je obrodil proces civilnega globalnega cilja 2010 na področju civilnih zmogljivosti, in še posebej neskladje med številom osebja, ki so ga države članice imenovale na papirju, in tistim, ki je bilo dejansko na voljo za misije ter skromen napredek na področju usposabljanja človeških virov (ni skupnih standardov, omejeno število programov usposabljanja, ki so bili naloženi na program priložnosti za usposabljanje Schoolmaster v okviru programskega orodja Goalkeeper); poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in države članice, naj usklajeno pristopijo k ponovni oživitvi razvoja civilnih zmogljivosti, predvsem na področju zaposlovanja, ravnotežja med spoloma, usposabljanja in razmeščanja; zlasti poudarja pomembnost nadaljnjih prizadevanj na podlagi dosežkov EU v okviru dveh civilnih globalnih ciljev, da bi se uspešno soočili s temi nerešenimi izzivi; poziva k vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za okrepitev civilnih zmogljivosti, zlasti z usposabljanjem in krepitvijo civilnega dela Evropske akademije za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

22.

obžaluje pičle rezultate, ki jih je obrodil proces civilnega globalnega cilja 2010 na področju civilnih zmogljivosti, in še posebej neskladje med številom osebja, ki so ga države članice imenovale na papirju, in tistim, ki je bilo dejansko na voljo za misije ter skromen napredek na področju usposabljanja človeških virov (ni skupnih standardov, omejeno število programov usposabljanja, ki so bili naloženi na program priložnosti za usposabljanje Schoolmaster v okviru programskega orodja Goalkeeper); poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in države članice, naj usklajeno pristopijo k ponovni oživitvi razvoja civilnih zmogljivosti, predvsem na področju zaposlovanja, ravnotežja med spoloma, usposabljanja in razmeščanja; zlasti poudarja pomembnost nadaljnjih prizadevanj na podlagi dosežkov EU v okviru dveh civilnih globalnih ciljev, da bi se uspešno soočili s temi nerešenimi izzivi; poziva k vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za okrepitev civilnih zmogljivosti, zlasti z usposabljanjem in krepitvijo civilnega dela Evropske akademije za varnost in obrambo;

Varnost in obramba

| 23. | ponovno poudarja, da so verodostojne, zanesljive in razpoložljive vojaške zmogljivosti nujen pogoj za avtonomno SVOP in za celostni pristop ter da jih morajo zagotoviti države članice; poleg tega poudarja, da se lahko te vojaške zmogljivosti uporabljajo v različne namene, vključno s civilnimi, v okviru načel, ki določajo delovanje EU na mednarodni ravni, in neodvisne narave pravnega reda EU; |
| --- | --- |

23.

ponovno poudarja, da so verodostojne, zanesljive in razpoložljive vojaške zmogljivosti nujen pogoj za avtonomno SVOP in za celostni pristop ter da jih morajo zagotoviti države članice; poleg tega poudarja, da se lahko te vojaške zmogljivosti uporabljajo v različne namene, vključno s civilnimi, v okviru načel, ki določajo delovanje EU na mednarodni ravni, in neodvisne narave pravnega reda EU;

| 24. | obžaluje ostro nasprotje med 200 milijardami EUR, ki jih države članice letno porabijo za obrambo, premajhnimi sredstvi, ki jih ima na voljo EU, ter boleče dolgotrajnimi konferencami za oblikovanje sil za vojaške operacije EU v trenutku, ko se soočamo s prevelikimi kapacitetami in preštevilnim osebjem; obžaluje, da po več kot dvanajstih letih metoda procesa oblikovanja sil še ni prinesla nobenih dejanskih izboljšav v zvezi s količino in kakovostjo vojaških zmogljivosti, ki so na voljo za misije SVOP; poudarja, da je treba redno ocenjevati izboljšave vojaških zmogljivosti; poudarja, da obstaja vse večji razkorak med naraščajočim povpraševanjem iz tujine in med viri, ki jih države članice dajo na voljo Uniji; |
| --- | --- |

24.

obžaluje ostro nasprotje med 200 milijardami EUR, ki jih države članice letno porabijo za obrambo, premajhnimi sredstvi, ki jih ima na voljo EU, ter boleče dolgotrajnimi konferencami za oblikovanje sil za vojaške operacije EU v trenutku, ko se soočamo s prevelikimi kapacitetami in preštevilnim osebjem; obžaluje, da po več kot dvanajstih letih metoda procesa oblikovanja sil še ni prinesla nobenih dejanskih izboljšav v zvezi s količino in kakovostjo vojaških zmogljivosti, ki so na voljo za misije SVOP; poudarja, da je treba redno ocenjevati izboljšave vojaških zmogljivosti; poudarja, da obstaja vse večji razkorak med naraščajočim povpraševanjem iz tujine in med viri, ki jih države članice dajo na voljo Uniji;

| 25. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko trenutni varčevalni ukrepi privedejo do zmanjšanja sredstev, ki na evropski ravni ni usklajeno, in do nadaljnjega podvajanja, ki lahko postavi pod vprašaj tudi samo SZVP, namesto da bi države članice usmerili k smotrnejši porabi sredstev, namenjenih obrambi, pri čemer bi države združile in si delile večji delež obrambnih zmogljivosti, proračuna in zahtev ter tako dosegle večjo varnost za svoje državljane; poziva države članice, naj zagotovijo večjo preglednost svojih obrambnih proračunov; |
| --- | --- |

25.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko trenutni varčevalni ukrepi privedejo do zmanjšanja sredstev, ki na evropski ravni ni usklajeno, in do nadaljnjega podvajanja, ki lahko postavi pod vprašaj tudi samo SZVP, namesto da bi države članice usmerili k smotrnejši porabi sredstev, namenjenih obrambi, pri čemer bi države združile in si delile večji delež obrambnih zmogljivosti, proračuna in zahtev ter tako dosegle večjo varnost za svoje državljane; poziva države članice, naj zagotovijo večjo preglednost svojih obrambnih proračunov;

| 26. | opozarja, da bi morali SZVP in SVOP prispevati tudi k razoroževanju in neširjenju orožja od osebnega in lahkega orožja do jedrskih bojnih konic in balističnih raket; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj da tej politiki prednost s spodbujanjem novih proaktivnih ukrepov v zvezi s protipehotnimi minami, kasetnim strelivom, strelivom z osiromašenim uranom, osebnim in lahkim orožjem, biološkim, kemičnim in jedrskim orožjem za množično uničevanje ter načini prenosa teh orožij; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Evropskemu parlamentu vsako leto poroča o izvajanju pregledne konference o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 in njenega akcijskega načrta za razoroževanje in neširjenje orožja; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da bi morali SZVP in SVOP prispevati tudi k razoroževanju in neširjenju orožja od osebnega in lahkega orožja do jedrskih bojnih konic in balističnih raket; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj da tej politiki prednost s spodbujanjem novih proaktivnih ukrepov v zvezi s protipehotnimi minami, kasetnim strelivom, strelivom z osiromašenim uranom, osebnim in lahkim orožjem, biološkim, kemičnim in jedrskim orožjem za množično uničevanje ter načini prenosa teh orožij; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Evropskemu parlamentu vsako leto poroča o izvajanju pregledne konference o Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 in njenega akcijskega načrta za razoroževanje in neširjenje orožja;

| 27. | obžaluje pogosto podvajanje obrambnih programov v EU, kot je na primer več kot 20 programov za oklepna vozila, šest različnih programov za bojne podmornice, pet programov za rakete zrak-zemlja in trije programi za bojna zračna plovila in njihove posledice, kar pomeni, da ekonomije obsega niso dosežene, tratijo se omejena ekonomska sredstva, cene evropske obrambne opreme pa so pretirano visoke, kar poleg tega vodi k nadaljevanju razdrobljenosti evropske obrambne tehnološke in industrijske osnove (EDTIB), ovira konkurenčnost vse z obrambo povezane industrije v Evropi in v tem pogledu neposredno ogroža tehnološki vodilni položaj in delovna mesta; |
| --- | --- |

27.

obžaluje pogosto podvajanje obrambnih programov v EU, kot je na primer več kot 20 programov za oklepna vozila, šest različnih programov za bojne podmornice, pet programov za rakete zrak-zemlja in trije programi za bojna zračna plovila in njihove posledice, kar pomeni, da ekonomije obsega niso dosežene, tratijo se omejena ekonomska sredstva, cene evropske obrambne opreme pa so pretirano visoke, kar poleg tega vodi k nadaljevanju razdrobljenosti evropske obrambne tehnološke in industrijske osnove (EDTIB), ovira konkurenčnost vse z obrambo povezane industrije v Evropi in v tem pogledu neposredno ogroža tehnološki vodilni položaj in delovna mesta;

| 28. | ponovno poudarja, da se je treba z vsemi zgornjimi vprašanji soočiti s pomočjo jasne in dolgoročne skupne politične odločnosti, pri čemer je treba v celoti izkoristiti možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba, ter da mora kakršna koli skupna obrambna politika, katere namen je postopna vzpostavitev skupne obrambe, krepiti sposobnosti EU za odzivanje na krizne razmere in zagotavljati dolgoročno izgradnjo miru, predvsem pa zagotoviti strateško avtonomijo Evrope in njeno zmožnost ukrepanja; poziva k sklicu izrednega zasedanja Evropskega sveta, posvečenega Evropski varnosti in obrambi; znova poziva, naj priprava bele knjige o evropski varnosti in obrambi poteka tako, da bo vključevala vse zadevne zainteresirane strani EU in temeljila na pregledih nacionalnih obrambnih in varnostnih sistemov v vseh državah članicah, ki se izvajajo po istem vzorcu in omogočajo neposredno primerjavo prednosti in slabosti obstoječih zmogljivosti in predpostavk načrtovanja; |
| --- | --- |

28.

ponovno poudarja, da se je treba z vsemi zgornjimi vprašanji soočiti s pomočjo jasne in dolgoročne skupne politične odločnosti, pri čemer je treba v celoti izkoristiti možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba, ter da mora kakršna koli skupna obrambna politika, katere namen je postopna vzpostavitev skupne obrambe, krepiti sposobnosti EU za odzivanje na krizne razmere in zagotavljati dolgoročno izgradnjo miru, predvsem pa zagotoviti strateško avtonomijo Evrope in njeno zmožnost ukrepanja; poziva k sklicu izrednega zasedanja Evropskega sveta, posvečenega Evropski varnosti in obrambi; znova poziva, naj priprava bele knjige o evropski varnosti in obrambi poteka tako, da bo vključevala vse zadevne zainteresirane strani EU in temeljila na pregledih nacionalnih obrambnih in varnostnih sistemov v vseh državah članicah, ki se izvajajo po istem vzorcu in omogočajo neposredno primerjavo prednosti in slabosti obstoječih zmogljivosti in predpostavk načrtovanja;

| 29. | odločno poziva države članice, naj podprejo Evropsko obrambno agencijo kot strokovno agencijo EU, katere naloga je opredeliti in razvijati obrambne zmogljivosti na področju kriznega upravljanja ter spodbujati in krepiti evropsko sodelovanje na področju oboroževanja; |
| --- | --- |

29.

odločno poziva države članice, naj podprejo Evropsko obrambno agencijo kot strokovno agencijo EU, katere naloga je opredeliti in razvijati obrambne zmogljivosti na področju kriznega upravljanja ter spodbujati in krepiti evropsko sodelovanje na področju oboroževanja;

| 30. | ugotavlja, da je francosko-britanski sporazum z dne 2. novembra 2010 o sodelovanju na področju varnosti in obrambe nastal zunaj okvira Pogodbe o Evropski uniji; kljub temu upa, da bo ta najnovejši poskus francosko-britanskega sodelovanja lahko deloval kot katalizator za nadaljnji napredek na evropski ravni, ki bo skladen z institucionalnim okvirom Unije in logičnimi zahtevami po racionalizaciji, interoperabilnosti in stroškovni učinkovitosti; poudarja, da bi Evropska obrambna agencija v tem okviru morala imeti dopolnilno vlogo; meni, da bi moralo sedanje francosko-britansko obrambno sodelovanje zagotoviti načrt za učinkovitejše evropsko obrambno sodelovanje na podlagi načrtovanja zmogljivosti in medsebojne odvisnosti; poziva vladi Francije in Združenega kraljestva, naj se zavežeta nadaljnjim evropskim večstranskim dogovorom o združevanju in skupnem izkoriščanju vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je francosko-britanski sporazum z dne 2. novembra 2010 o sodelovanju na področju varnosti in obrambe nastal zunaj okvira Pogodbe o Evropski uniji; kljub temu upa, da bo ta najnovejši poskus francosko-britanskega sodelovanja lahko deloval kot katalizator za nadaljnji napredek na evropski ravni, ki bo skladen z institucionalnim okvirom Unije in logičnimi zahtevami po racionalizaciji, interoperabilnosti in stroškovni učinkovitosti; poudarja, da bi Evropska obrambna agencija v tem okviru morala imeti dopolnilno vlogo; meni, da bi moralo sedanje francosko-britansko obrambno sodelovanje zagotoviti načrt za učinkovitejše evropsko obrambno sodelovanje na podlagi načrtovanja zmogljivosti in medsebojne odvisnosti; poziva vladi Francije in Združenega kraljestva, naj se zavežeta nadaljnjim evropskim večstranskim dogovorom o združevanju in skupnem izkoriščanju vojaških zmogljivosti;

| 31. | poudarja, da stalno strukturirano sodelovanje, kot ga opredeljuje Pogodba, zagotavlja pravne zaščitne ukrepe in obveznosti, ter je obenem tudi instrument za spodbujanje boljše uporabe sredstev SVOP v časih gospodarske krize in premagovanje pomanjkanja konsenza med državami članicami; poziva Svet in države članice, naj brez odlašanja opredelijo cilje in vsebine takega sodelovanja, ki naj vključuje vse države članice, ki izkažejo politično voljo in vojaško zmogljivost; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da stalno strukturirano sodelovanje, kot ga opredeljuje Pogodba, zagotavlja pravne zaščitne ukrepe in obveznosti, ter je obenem tudi instrument za spodbujanje boljše uporabe sredstev SVOP v časih gospodarske krize in premagovanje pomanjkanja konsenza med državami članicami; poziva Svet in države članice, naj brez odlašanja opredelijo cilje in vsebine takega sodelovanja, ki naj vključuje vse države članice, ki izkažejo politično voljo in vojaško zmogljivost;

| 32. | meni, da je treba v sestavi Sveta za zunanje zadeve okrepiti vlogo obrambnih ministrov; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba v sestavi Sveta za zunanje zadeve okrepiti vlogo obrambnih ministrov;

| 33. | opominja, da je določba o medsebojni pomoči pravna obveza uspešne solidarnosti v primeru zunanjega napada zoper katero koli državo članico, kar ni v navzkrižju z vlogo Nata v evropski varnostni strukturi, hkrati pa se spoštuje nevtralnost nekaterih držav članic; zato priporoča resen razmislek glede resničnega učinka določbe o medsebojni pomoči, pri čemer je treba rešiti tudi odprta vprašanja glede izvedbenih določb, ki so bile umaknjene iz osnutka Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva k oblikovanju političnih smernic, kar je postalo nujno že zaradi nedavnega prenehanja veljavnosti spremenjene bruseljske pogodbe (ZEU); |
| --- | --- |

33.

opominja, da je določba o medsebojni pomoči pravna obveza uspešne solidarnosti v primeru zunanjega napada zoper katero koli državo članico, kar ni v navzkrižju z vlogo Nata v evropski varnostni strukturi, hkrati pa se spoštuje nevtralnost nekaterih držav članic; zato priporoča resen razmislek glede resničnega učinka določbe o medsebojni pomoči, pri čemer je treba rešiti tudi odprta vprašanja glede izvedbenih določb, ki so bile umaknjene iz osnutka Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva k oblikovanju političnih smernic, kar je postalo nujno že zaradi nedavnega prenehanja veljavnosti spremenjene bruseljske pogodbe (ZEU);

| 34. | ugotavlja, da je v procesu razvoja SVOP prišel čas za to, da političnim in institucionalnim dosežkom sledijo konkretni dosežki na področju vojaških zmogljivosti; poudarja, da nudijo določbe, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, številne možnosti za spodbujanje razvoja takšnih zmogljivosti in vzpostavitev okvira za postopno oblikovanje obrambne politike EU, ter vztraja, da je učinkovita uporaba omenjenih določb nujna; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je v procesu razvoja SVOP prišel čas za to, da političnim in institucionalnim dosežkom sledijo konkretni dosežki na področju vojaških zmogljivosti; poudarja, da nudijo določbe, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, številne možnosti za spodbujanje razvoja takšnih zmogljivosti in vzpostavitev okvira za postopno oblikovanje obrambne politike EU, ter vztraja, da je učinkovita uporaba omenjenih določb nujna;

| 35. | priporoča, naj se države članice popolnoma zavežejo k zagotavljanju in vzdržnosti vojaških zmogljivosti ter se tako odzovejo na trende, ki dajejo večji poudarek vidikom kakovosti; podpira zahteve, ki so bile dane na neformalnem zasedanju obrambnih ministrov v Gentu ter predstavljene v nemško-švedskem dokumentu in weimarski pobudi, in poziva k takojšnjemu pričetku izvajanja operativne faze, kot izhaja iz sklepov Sveta, sprejetih decembra 2010, v katerih so se obrambni ministri dogovorili, da bi Evropska obrambna agencija morala okrepiti svoja prizadevanja za lažjo določitev območij, na katerih je mogoče združevanje in skupno izkoriščanje vojaških zmogljivosti, vključno s podporo skupine modrecev; poudarja, da je treba zagotoviti uspešnost tega novega pristopa k razvoju zmogljivosti; poziva države članice, naj spoštujejo rok, ki ga je določil Svet decembra 2010; opozarja, da morajo načelniki štabov oboroženih sil EU do maja 2011 pregledati svoje zmogljivosti, da je vojaški štab EU zadolžen, da na podlagi teh podatkov do sredine leta 2011 pripravi pregled in da bodo ministri za obrambo EU pred koncem leta 2011 sprejeli dokončne zaključke; poziva agencijo, naj tej novi pobudi nameni prednostno vlogo in pripravi seznam morebitnih novih projektov sodelovanja (na primer na področju satelitskih komunikacij, zdravstvene podpore, pomorske logistike in kibernetične varnosti), s čimer bi se izognili podvajanju stroškov in povečali interoperabilnost; |
| --- | --- |

35.

priporoča, naj se države članice popolnoma zavežejo k zagotavljanju in vzdržnosti vojaških zmogljivosti ter se tako odzovejo na trende, ki dajejo večji poudarek vidikom kakovosti; podpira zahteve, ki so bile dane na neformalnem zasedanju obrambnih ministrov v Gentu ter predstavljene v nemško-švedskem dokumentu in weimarski pobudi, in poziva k takojšnjemu pričetku izvajanja operativne faze, kot izhaja iz sklepov Sveta, sprejetih decembra 2010, v katerih so se obrambni ministri dogovorili, da bi Evropska obrambna agencija morala okrepiti svoja prizadevanja za lažjo določitev območij, na katerih je mogoče združevanje in skupno izkoriščanje vojaških zmogljivosti, vključno s podporo skupine modrecev; poudarja, da je treba zagotoviti uspešnost tega novega pristopa k razvoju zmogljivosti; poziva države članice, naj spoštujejo rok, ki ga je določil Svet decembra 2010; opozarja, da morajo načelniki štabov oboroženih sil EU do maja 2011 pregledati svoje zmogljivosti, da je vojaški štab EU zadolžen, da na podlagi teh podatkov do sredine leta 2011 pripravi pregled in da bodo ministri za obrambo EU pred koncem leta 2011 sprejeli dokončne zaključke; poziva agencijo, naj tej novi pobudi nameni prednostno vlogo in pripravi seznam morebitnih novih projektov sodelovanja (na primer na področju satelitskih komunikacij, zdravstvene podpore, pomorske logistike in kibernetične varnosti), s čimer bi se izognili podvajanju stroškov in povečali interoperabilnost;

| 36. | podpira priporočila Sveta za zunanje zadeve, ki je potekal januarja 2011 in ki podpredsednico/visoko predstavnico poziva k obravnavi vprašanj, predstavljenih v weimarski pobudi, s čimer bi na podlagi poročila, ki ga mora Svetu za zunanje zadeve predstaviti do sredine leta 2011, omogočila sprejem praktičnih ukrepov, s katerimi bi do konca leta v čim večji meri dosegli konkretne rezultate, vključno z možnostjo razširitve tovrstnih pobud na druge zainteresirane države članice; |
| --- | --- |

36.

podpira priporočila Sveta za zunanje zadeve, ki je potekal januarja 2011 in ki podpredsednico/visoko predstavnico poziva k obravnavi vprašanj, predstavljenih v weimarski pobudi, s čimer bi na podlagi poročila, ki ga mora Svetu za zunanje zadeve predstaviti do sredine leta 2011, omogočila sprejem praktičnih ukrepov, s katerimi bi do konca leta v čim večji meri dosegli konkretne rezultate, vključno z možnostjo razširitve tovrstnih pobud na druge zainteresirane države članice;

| 37. | ponovno poudarja potrebo po preseganju trenutnega neravnovesja glede zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja civilnih in vojaških operacij z vzpostavitvijo stalne civilno-vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje ali operativnega štaba (OHQ) na ravni EU, ki bo EU omogočal hitrejše in stroškovno učinkovitejše odzivanje; poudarja, da so se sporazumi Berlin Plus izvajali le v omejenem obsegu, saj so bili do sedaj omejeni na prevzeme obstoječih misij Nata, in opozarja na težave, povezane z okvirom "nation track", ki temelji na uporabi petih nacionalnih operativnih štabov, kar težavam pri oblikovanju sil in večji zapletenosti usklajevanja civilnih in vojaških zmogljivosti dodaja pomanjkanje predhodnega načrtovanja; |
| --- | --- |

37.

ponovno poudarja potrebo po preseganju trenutnega neravnovesja glede zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja civilnih in vojaških operacij z vzpostavitvijo stalne civilno-vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje ali operativnega štaba (OHQ) na ravni EU, ki bo EU omogočal hitrejše in stroškovno učinkovitejše odzivanje; poudarja, da so se sporazumi Berlin Plus izvajali le v omejenem obsegu, saj so bili do sedaj omejeni na prevzeme obstoječih misij Nata, in opozarja na težave, povezane z okvirom "nation track", ki temelji na uporabi petih nacionalnih operativnih štabov, kar težavam pri oblikovanju sil in večji zapletenosti usklajevanja civilnih in vojaških zmogljivosti dodaja pomanjkanje predhodnega načrtovanja;

| 38. | meni, da obstoječi operativni center, ki je sicer dobrodošel prvi korak, ne izpolnjuje zahtev in ravni ambicij stalnih operativnih štabov in da ga je treba preoblikovati v stalni center ter mu omogočiti upravljanje večjih misij in dodeliti ustrezne kadrovske vire in operativno infrastrukturo ter odpraviti nezanesljivost komunikacijskih in informacijskih sistemov EU, ki je nastala zaradi tega, ker ni stalne strukture za poveljevanje in nadzor (C2) (in ustreznega pravnega okvira), kar lahko negativno vpliva tudi na poznavanje situacije; se zavzema za to, da se vojaški operativni štab in civilni štab nahajata na isti lokaciji, kar bi omogočilo izvajanje celotnega nabora vojaških in civilnih operacij ter popolno izkoriščanje morebitnih sinergijskih učinkov, ob upoštevanju posebnosti civilne in vojaške hierarhije poveljevanja, različnih postopkov odločanja in dogovorov glede financiranja; |
| --- | --- |

38.

meni, da obstoječi operativni center, ki je sicer dobrodošel prvi korak, ne izpolnjuje zahtev in ravni ambicij stalnih operativnih štabov in da ga je treba preoblikovati v stalni center ter mu omogočiti upravljanje večjih misij in dodeliti ustrezne kadrovske vire in operativno infrastrukturo ter odpraviti nezanesljivost komunikacijskih in informacijskih sistemov EU, ki je nastala zaradi tega, ker ni stalne strukture za poveljevanje in nadzor (C2) (in ustreznega pravnega okvira), kar lahko negativno vpliva tudi na poznavanje situacije; se zavzema za to, da se vojaški operativni štab in civilni štab nahajata na isti lokaciji, kar bi omogočilo izvajanje celotnega nabora vojaških in civilnih operacij ter popolno izkoriščanje morebitnih sinergijskih učinkov, ob upoštevanju posebnosti civilne in vojaške hierarhije poveljevanja, različnih postopkov odločanja in dogovorov glede financiranja;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica/visoka predstavnica v svojem odzivu na weimarsko pobudo priznala potrebo po zmogljivosti za izvajanje vojaških operacij EU; vztraja, da bi morala analiza stroškovne učinkovitosti, ki jo je zahtevala podpredsednica/visoka predstavnica, vključiti tudi stroške, ki nastajajo zaradi tega, ker EU nima operativnega štaba; izraža svojo namero, da bo podprl študijo o zgornjem vprašanju ter o morebitnih stroških in dogovorih glede financiranja nove strukture; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica/visoka predstavnica v svojem odzivu na weimarsko pobudo priznala potrebo po zmogljivosti za izvajanje vojaških operacij EU; vztraja, da bi morala analiza stroškovne učinkovitosti, ki jo je zahtevala podpredsednica/visoka predstavnica, vključiti tudi stroške, ki nastajajo zaradi tega, ker EU nima operativnega štaba; izraža svojo namero, da bo podprl študijo o zgornjem vprašanju ter o morebitnih stroških in dogovorih glede financiranja nove strukture;

| 40. | priznava ustreznost bojnih skupin, vendar poziva k resnemu premisleku glede koncepta in strukture teh skupin, ki do sedaj v praksi še niso delovale, v smislu povečanja prožnosti in učinkovitosti; meni, da:






  — | bi lahko premislili o tem, da bi se ena od obeh bojnih skupin specializirala za nišne zmogljivosti in/ali zmogljivosti, primerne za spopade nizke intenzivnosti, ki vključujejo civilno-vojaške naloge; |
| --- | --- | --- |

40.

priznava ustreznost bojnih skupin, vendar poziva k resnemu premisleku glede koncepta in strukture teh skupin, ki do sedaj v praksi še niso delovale, v smislu povečanja prožnosti in učinkovitosti; meni, da:

—

bi lahko premislili o tem, da bi se ena od obeh bojnih skupin specializirala za nišne zmogljivosti in/ali zmogljivosti, primerne za spopade nizke intenzivnosti, ki vključujejo civilno-vojaške naloge;

| — | bi morali njihove operativne stroške knjižiti v breme mehanizma ATHENA, katerega pregled je predviden v času poljskega predsedovanja; |
| --- | --- |

—

bi morali njihove operativne stroške knjižiti v breme mehanizma ATHENA, katerega pregled je predviden v času poljskega predsedovanja;

| 41. | poudarja, da Pogodba določa, naj se evropska politika zmogljivosti in oboroževanja določi v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo, ter institucije in telesa EU in države članice poziva, naj sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju te politike; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da Pogodba določa, naj se evropska politika zmogljivosti in oboroževanja določi v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo, ter institucije in telesa EU in države članice poziva, naj sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju te politike;

| 42. | spodbuja k tesnemu sodelovanju med agencijo in Komisijo, da bi okrepili zmogljivosti za dvojno uporabo ter tako poiskali najbolj celosten pristop k raziskavam v zvezi z varnostjo in izboljšali sinergijsko upravljanje civilno-vojaških virov, zlasti prek varnostne teme znotraj okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; zato pozdravlja pričakovani osmi okvirni program, ki bo zajemal tudi področje zunanje varnosti; poziva Komisijo, naj prizna, da je krizno upravljanje civilno-vojaške narave, ter razmisli o financiranju raziskav na področju varnosti in obrambe za civilno uporabo s sredstvi Skupnosti; vendar poudarja, da to sodelovanje ne sme preseči civilno-vojaškega sodelovanja, ki je potrebno za ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti ter kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

42.

spodbuja k tesnemu sodelovanju med agencijo in Komisijo, da bi okrepili zmogljivosti za dvojno uporabo ter tako poiskali najbolj celosten pristop k raziskavam v zvezi z varnostjo in izboljšali sinergijsko upravljanje civilno-vojaških virov, zlasti prek varnostne teme znotraj okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; zato pozdravlja pričakovani osmi okvirni program, ki bo zajemal tudi področje zunanje varnosti; poziva Komisijo, naj prizna, da je krizno upravljanje civilno-vojaške narave, ter razmisli o financiranju raziskav na področju varnosti in obrambe za civilno uporabo s sredstvi Skupnosti; vendar poudarja, da to sodelovanje ne sme preseči civilno-vojaškega sodelovanja, ki je potrebno za ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti ter kriznega upravljanja;

| 43. | poziva vodjo Evropske obrambne agencije (podpredsednico/visoko predstavnico) in Svet, naj pravočasno pripravita nov sklep Sveta o ustanovitvi Evropske obrambne agencije na podlagi nove vloge te agencije v skladu z Lizbonsko pogodbo; dvomi v sedanjo pravno podlago za Evropsko obrambno agencijo iz leta 2004 glede na Lizbonsko pogodbo in posledice te pogodbe v zvezi z Evropsko obrambno agencijo; poziva Svet, da obvesti Evropski parlament o spremembah Skupnega ukrepa Sveta o ustanovitvi Evropske obrambne agencije, ki so potrebne zaradi vključitve Evropske obrambne agencije v Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

43.

poziva vodjo Evropske obrambne agencije (podpredsednico/visoko predstavnico) in Svet, naj pravočasno pripravita nov sklep Sveta o ustanovitvi Evropske obrambne agencije na podlagi nove vloge te agencije v skladu z Lizbonsko pogodbo; dvomi v sedanjo pravno podlago za Evropsko obrambno agencijo iz leta 2004 glede na Lizbonsko pogodbo in posledice te pogodbe v zvezi z Evropsko obrambno agencijo; poziva Svet, da obvesti Evropski parlament o spremembah Skupnega ukrepa Sveta o ustanovitvi Evropske obrambne agencije, ki so potrebne zaradi vključitve Evropske obrambne agencije v Lizbonsko pogodbo;

| 44. | poziva k vzpostavitvi močnega sodelovanja med Komisijo, Parlamentom, Evropsko obrambno agencijo in sodelujočimi državami članicami pri pripravah na osmi okvirni program s ciljem vlaganj na ravni EU v tehnološka področja, ki so v skupnem interesu, pri čemer je treba upoštevati tudi dejstvo, da izdatki za raziskave in razvoj na področju obrambe v Evropi trenutno znašajo okrog 10 % izdatkov, ki jih temu namenjajo ZDA; |
| --- | --- |

44.

poziva k vzpostavitvi močnega sodelovanja med Komisijo, Parlamentom, Evropsko obrambno agencijo in sodelujočimi državami članicami pri pripravah na osmi okvirni program s ciljem vlaganj na ravni EU v tehnološka področja, ki so v skupnem interesu, pri čemer je treba upoštevati tudi dejstvo, da izdatki za raziskave in razvoj na področju obrambe v Evropi trenutno znašajo okrog 10 % izdatkov, ki jih temu namenjajo ZDA;

| 45. | poziva k tesnemu sodelovanju med Evropsko obrambno agencijo in Skupno organizacijo za sodelovanje na področju oboroževanja (OCCAR); zahteva, da ga vodja Evropske obrambne agencije (podpredsednica/visoka predstavnica) obvešča o rezultatih pogajanj o upravnem dogovoru o sodelovanju, ki so se začela aprila 2010; |
| --- | --- |

45.

poziva k tesnemu sodelovanju med Evropsko obrambno agencijo in Skupno organizacijo za sodelovanje na področju oboroževanja (OCCAR); zahteva, da ga vodja Evropske obrambne agencije (podpredsednica/visoka predstavnica) obvešča o rezultatih pogajanj o upravnem dogovoru o sodelovanju, ki so se začela aprila 2010;

| 46. | ponovno poudarja, da je vzpostavitev bolj konkurenčnega in učinkovitega evropskega trga za varnost in obrambo, odprtega za javna naročila, skupaj z razširjeno evropsko obrambno tehnološko in industrijsko osnovo (EDTIB), ki upošteva ključne industrijske zmogljivosti, zanesljivost oskrbe med državami članicami, večjo konkurenco na trgu obrambne opreme, poglobljeno in raznoliko izbiro dobaviteljev in večje sodelovanje na področju oboroževanja, eden izmed temeljnih pogojev za avtonomno in verodostojno SVOP; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da je vzpostavitev bolj konkurenčnega in učinkovitega evropskega trga za varnost in obrambo, odprtega za javna naročila, skupaj z razširjeno evropsko obrambno tehnološko in industrijsko osnovo (EDTIB), ki upošteva ključne industrijske zmogljivosti, zanesljivost oskrbe med državami članicami, večjo konkurenco na trgu obrambne opreme, poglobljeno in raznoliko izbiro dobaviteljev in večje sodelovanje na področju oboroževanja, eden izmed temeljnih pogojev za avtonomno in verodostojno SVOP;

| 47. | poudarja, da je za obrambni trg bistvenega pomena, da vse države članice v nacionalno zakonodajo prenesejo naslednje direktive:






  — | (do 30. junija 2011) Direktivo 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti, in |
| --- | --- | --- |

47.

poudarja, da je za obrambni trg bistvenega pomena, da vse države članice v nacionalno zakonodajo prenesejo naslednje direktive:

—

(do 30. junija 2011) Direktivo 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti, in

| — | (do 31. avgusta 2011) Direktivo 2009/81/ES o postopkih za oddajo naročil na področju obrambe in varnosti; |
| --- | --- |

—

(do 31. avgusta 2011) Direktivo 2009/81/ES o postopkih za oddajo naročil na področju obrambe in varnosti;

priporoča državam članicam, naj pod vodstvom Komisije dosledno spoštujejo časovne roke in oblikujejo potrebne izvedbene predpise ter hkrati poskrbijo za pripravljenost osebja na izvajanje nove zakonodaje; poziva države članice, naj upoštevajo ustrezna navodila Komisije;

| 48. | priporoča nujen pregled izvajanja Skupnega stališča Sveta, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, z dne 8. decembra 2008, da se zagotovi stroga in dosledna skladnost delovanja vseh nacionalnih organov, ki so vključeni v državah članicah; |
| --- | --- |

48.

priporoča nujen pregled izvajanja Skupnega stališča Sveta, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, z dne 8. decembra 2008, da se zagotovi stroga in dosledna skladnost delovanja vseh nacionalnih organov, ki so vključeni v državah članicah;

| 49. | poziva države članice, naj ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja pri javnih naročilih za obrambo in kodeksom ravnanja za kompenzacije Evropske obrambne agencije, da se prepreči kršenje pravil notranjega trga in omejijo priložnosti za korupcijo; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja pri javnih naročilih za obrambo in kodeksom ravnanja za kompenzacije Evropske obrambne agencije, da se prepreči kršenje pravil notranjega trga in omejijo priložnosti za korupcijo;

| 50. | poudarja, da je za krepitev porajajočega se evropskega trga za varnost in obrambo treba odpraviti praznino na področju predpisov in standardov, saj takšno stanje omejuje priložnosti za delovanje na trgu tako velikim kot tudi malim in srednjim podjetjem in preprečuje interoperabilnost varnostnih sistemov; v celoti podpira delo Evropske obrambne agencije v okviru nove pravne podlage, ki jo zagotavlja Lizbonska pogodba; zagovarja tesno sodelovanje med Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, da se vzpostavi evropski obrambni trg; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo spodbudi prvi razmislek o evropski industrijski politiki na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je za krepitev porajajočega se evropskega trga za varnost in obrambo treba odpraviti praznino na področju predpisov in standardov, saj takšno stanje omejuje priložnosti za delovanje na trgu tako velikim kot tudi malim in srednjim podjetjem in preprečuje interoperabilnost varnostnih sistemov; v celoti podpira delo Evropske obrambne agencije v okviru nove pravne podlage, ki jo zagotavlja Lizbonska pogodba; zagovarja tesno sodelovanje med Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, da se vzpostavi evropski obrambni trg; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo spodbudi prvi razmislek o evropski industrijski politiki na področju varnosti in obrambe;

| 51. | poziva sodelujoče države članice, naj sodelovanje v Evropski obrambni agenciji obravnavajo kot stalno zavezo in ji zagotovijo potrebne človeške in ekonomske vire; poziva k povišanju izdatkov, namenjenih operativnim projektom in študijam (ki so povprečno predstavljali približno 25 % proračuna), če bi se, žal, glasovanje z vetom glede povečanja proračuna še naprej nadaljevalo; |
| --- | --- |

51.

poziva sodelujoče države članice, naj sodelovanje v Evropski obrambni agenciji obravnavajo kot stalno zavezo in ji zagotovijo potrebne človeške in ekonomske vire; poziva k povišanju izdatkov, namenjenih operativnim projektom in študijam (ki so povprečno predstavljali približno 25 % proračuna), če bi se, žal, glasovanje z vetom glede povečanja proračuna še naprej nadaljevalo;

| 52. | poziva države članice, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, naj prispevajo k delu in pobudam, ki jih bo predstavila podpredsednica/visoka predstavnica kot vodja agencije, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavi način dela, ki bo izboljšal zmožnost sodelujočih držav članic, da prevzamejo odgovornost kot nosilke odločitev, in ki bo skladen z medvladno naravo agencije in določbami Pogodbe, katerih namen je oblikovanje političnega soglasja; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, naj prispevajo k delu in pobudam, ki jih bo predstavila podpredsednica/visoka predstavnica kot vodja agencije, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavi način dela, ki bo izboljšal zmožnost sodelujočih držav članic, da prevzamejo odgovornost kot nosilke odločitev, in ki bo skladen z medvladno naravo agencije in določbami Pogodbe, katerih namen je oblikovanje političnega soglasja;

| 53. | meni, da je treba v EU sprejeti regulativne ukrepe, vključno s celovitim normativnim sistemom za ustanovitev, registracijo, licenciranje, spremljanje in poročanje o kršitvah veljavne zakonodaje s strani zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb na notranji in zunanji ravni; |
| --- | --- |

53.

meni, da je treba v EU sprejeti regulativne ukrepe, vključno s celovitim normativnim sistemom za ustanovitev, registracijo, licenciranje, spremljanje in poročanje o kršitvah veljavne zakonodaje s strani zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb na notranji in zunanji ravni;

| 54. | zato poziva Komisijo in Svet, naj ustrezno ukrepata:






  — | na notranji ravni s pripravo priporočila, ki omogoča sprejetje direktive za usklajevanje nacionalnih ukrepov za reguliranje storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb, tudi glede ponudnikov storitev in naročanja storitev; |
| --- | --- | --- |

54.

zato poziva Komisijo in Svet, naj ustrezno ukrepata:

—

na notranji ravni s pripravo priporočila, ki omogoča sprejetje direktive za usklajevanje nacionalnih ukrepov za reguliranje storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb, tudi glede ponudnikov storitev in naročanja storitev;

| — | na zunanji ravni s pripravo kodeksa ravnanja, ki omogoča sprejetje sklepa o reguliranju izvoza storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v tretje države, kolikor ni reguliran v zgoraj omenjeni direktivi; |
| --- | --- |

—

na zunanji ravni s pripravo kodeksa ravnanja, ki omogoča sprejetje sklepa o reguliranju izvoza storitev zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v tretje države, kolikor ni reguliran v zgoraj omenjeni direktivi;

Zunanja in notranja varnost

| 55. | meni, da je treba notranjo in zunanjo varnost v EU obravnavati kot dopolnjujoči se razsežnosti iste strategije, kot Evropski svet jasno poudarja vse od srečanj v Tampereju (1999), Feiri (2000) in Stockholmu (2010), ko je sprejel cilje v zvezi z evropskim območjem svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010–2014; poudarja, da se v okviru boja proti mednarodnemu terorizmu ni mogoče nikakor pogajati o ključnih vrednotah in standardih, kot so človekove pravice, temeljne svoboščine in humanitarno pravo, ter da je začasni odbor Evropskega parlamenta za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA med drugim sklenil, da je treba zagotoviti obsežnejši parlamentarni nadzor nad politikami in ukrepi za boj proti terorizmu v državah članicah in v EU; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba notranjo in zunanjo varnost v EU obravnavati kot dopolnjujoči se razsežnosti iste strategije, kot Evropski svet jasno poudarja vse od srečanj v Tampereju (1999), Feiri (2000) in Stockholmu (2010), ko je sprejel cilje v zvezi z evropskim območjem svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010–2014; poudarja, da se v okviru boja proti mednarodnemu terorizmu ni mogoče nikakor pogajati o ključnih vrednotah in standardih, kot so človekove pravice, temeljne svoboščine in humanitarno pravo, ter da je začasni odbor Evropskega parlamenta za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA med drugim sklenil, da je treba zagotoviti obsežnejši parlamentarni nadzor nad politikami in ukrepi za boj proti terorizmu v državah članicah in v EU;

| 56. | meni, da v sodobnem času, še zlasti pa po 11. septembru, postaja vse bolj jasno, da številnih čezmejnih dejavnosti, kot so terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, organizirani kriminal, kibernetski kriminal, mamila in trgovina z ljudmi, ni mogoče obravnavati brez usklajenega delovanja, ki vključuje "zunanje" varnostne politike ter "notranje" zakonske in politične ukrepe in orodja, ki sta jih izpostavila že prvi akcijski načrt Evropske Unije za boj proti terorizmu (2001) in strategija Evropske unije za boj proti terorizmu (2005); opozarja, da Svet v poročilu o izvajanju evropske varnostne strategije iz leta 2008 poudarja, da neuspeh države vpliva na varnost Evrope, kot je razvidno iz primera Somalije; |
| --- | --- |

56.

meni, da v sodobnem času, še zlasti pa po 11. septembru, postaja vse bolj jasno, da številnih čezmejnih dejavnosti, kot so terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, organizirani kriminal, kibernetski kriminal, mamila in trgovina z ljudmi, ni mogoče obravnavati brez usklajenega delovanja, ki vključuje "zunanje" varnostne politike ter "notranje" zakonske in politične ukrepe in orodja, ki sta jih izpostavila že prvi akcijski načrt Evropske Unije za boj proti terorizmu (2001) in strategija Evropske unije za boj proti terorizmu (2005); opozarja, da Svet v poročilu o izvajanju evropske varnostne strategije iz leta 2008 poudarja, da neuspeh države vpliva na varnost Evrope, kot je razvidno iz primera Somalije;

| 57. | priznava, da postajajo povezave med zunanjimi in notranjimi varnostnimi politikami vedno bolj očitne tako v državah članicah kot tudi v tretjih državah, na primer v ZDA, kjer so leta 2003 z združitvijo 22 zveznih agencij ustanovili Ministrstvo za domovinsko varnost, ki sedaj zaposluje več kot 200 000 uradnikov in katerega proračun znaša več kot 40 milijard USD letno; meni, da ni presenetljivo, da so glavne naloge ministrstva za domovinsko varnost deloma enake tistim, ki jih je Evropska unija povezala z ustanovitvijo območja svobode, varnosti in pravice (varovanje zunanjih meja, migracije, boj proti terorizmu); |
| --- | --- |

57.

priznava, da postajajo povezave med zunanjimi in notranjimi varnostnimi politikami vedno bolj očitne tako v državah članicah kot tudi v tretjih državah, na primer v ZDA, kjer so leta 2003 z združitvijo 22 zveznih agencij ustanovili Ministrstvo za domovinsko varnost, ki sedaj zaposluje več kot 200 000 uradnikov in katerega proračun znaša več kot 40 milijard USD letno; meni, da ni presenetljivo, da so glavne naloge ministrstva za domovinsko varnost deloma enake tistim, ki jih je Evropska unija povezala z ustanovitvijo območja svobode, varnosti in pravice (varovanje zunanjih meja, migracije, boj proti terorizmu);

| 58. | pozdravlja dejstvo, da ključne določbe Lizbonske pogodbe odražajo prilagoditev zgoraj omenjenega stanja in potrebo po izkoriščanju sinergij med zunanjo in notranjo varnostjo, vključno z:






  — | razširitvijo pristojnosti SVOP z obsežnejšimi misijami, ki sodijo v okvir petersberških nalog in bi lahko prispevale k boju proti terorizmu, med drugim tudi z nudenjem podpore tretjim državam za boj proti terorizmu na njihovem ozemlju; priporoča široko razlago teh določb v skladu z ustreznimi resolucijami Združenih narodov in ob popolnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; vendar opozarja, da vojaško odzivanje samo po sebi ni dovolj za to, da bi porazili mednarodni terorizem, in poziva h krepitvi mednarodnih prizadevanj za opredelitev upravičenih skrbi v zvezi s tem pojavom in za soočanje z njimi, pri čemer je treba hkrati izboljšati dialog in širše razumevanje med civilizacijami; |
| --- | --- | --- |

58.

pozdravlja dejstvo, da ključne določbe Lizbonske pogodbe odražajo prilagoditev zgoraj omenjenega stanja in potrebo po izkoriščanju sinergij med zunanjo in notranjo varnostjo, vključno z:

—

razširitvijo pristojnosti SVOP z obsežnejšimi misijami, ki sodijo v okvir petersberških nalog in bi lahko prispevale k boju proti terorizmu, med drugim tudi z nudenjem podpore tretjim državam za boj proti terorizmu na njihovem ozemlju; priporoča široko razlago teh določb v skladu z ustreznimi resolucijami Združenih narodov in ob popolnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; vendar opozarja, da vojaško odzivanje samo po sebi ni dovolj za to, da bi porazili mednarodni terorizem, in poziva h krepitvi mednarodnih prizadevanj za opredelitev upravičenih skrbi v zvezi s tem pojavom in za soočanje z njimi, pri čemer je treba hkrati izboljšati dialog in širše razumevanje med civilizacijami;

| — | solidarnostno klavzulo: Parlament se strinja, da mora ta mehanizem postati operativen, in pozdravlja dejstvo, da sta Komisija in podpredsednica/visoka predstavnica obljubili, da bosta leta 2011 pripravili medsektorski predlog, ki bo zagotovil podlago za skupno zavezo EU o uporabi solidarnostne klavzule v praksi; |
| --- | --- |

—

solidarnostno klavzulo: Parlament se strinja, da mora ta mehanizem postati operativen, in pozdravlja dejstvo, da sta Komisija in podpredsednica/visoka predstavnica obljubili, da bosta leta 2011 pripravili medsektorski predlog, ki bo zagotovil podlago za skupno zavezo EU o uporabi solidarnostne klavzule v praksi;

| 59. | meni, da evropska varnostna strategija (2003) in strategija notranje varnosti (2010) skladno izpostavljata številna skupna področja, kot so terorizem, organizirani kriminal in kibernetska varnost, ki zadevajo obe razsežnosti varnosti; se zato strinja, da je treba izboljšati načine za združevanje notranje in zunanje varnostne razsežnosti, kar je Komisija predlagala že v svojem sporočilu z naslovom "Strategija notranje varnosti EU:pet korakov k varnejši Evropi" (2010) (KOM(2010)0673); |
| --- | --- |

59.

meni, da evropska varnostna strategija (2003) in strategija notranje varnosti (2010) skladno izpostavljata številna skupna področja, kot so terorizem, organizirani kriminal in kibernetska varnost, ki zadevajo obe razsežnosti varnosti; se zato strinja, da je treba izboljšati načine za združevanje notranje in zunanje varnostne razsežnosti, kar je Komisija predlagala že v svojem sporočilu z naslovom "Strategija notranje varnosti EU:pet korakov k varnejši Evropi" (2010) (KOM(2010)0673);

| 60. | meni, da se dopolnjevanje ciljev zunanje in notranje varnosti kaže v naslednjih dejstvih:






  — | PVO in COSI (odbor za notranjo varnost, ki je bil ustanovljen s PDEU) ter situacijski center, Komisija in agencije, povezane z varnostjo, kot so EUROPOL, EUROJUST, FRONTEX, bodo sodelovali in institucijam EU posredovali skupno oceno ogroženosti; |
| --- | --- | --- |

60.

meni, da se dopolnjevanje ciljev zunanje in notranje varnosti kaže v naslednjih dejstvih:

—

PVO in COSI (odbor za notranjo varnost, ki je bil ustanovljen s PDEU) ter situacijski center, Komisija in agencije, povezane z varnostjo, kot so EUROPOL, EUROJUST, FRONTEX, bodo sodelovali in institucijam EU posredovali skupno oceno ogroženosti;

| — | s povezavo schengenskega informacijskega sistema z vsemi ustreznimi vseevropskimi mrežami, kot sta VIS in EURODAC, bo nastal model zbiranja varnostnih informacij z uporabo izkušenj in najboljše prakse iz drugih držav; poudarja, da je treba v zvezi s tem upoštevati tveganja v smislu ogrožanja zasebnosti in etične posledice; |
| --- | --- |

—

s povezavo schengenskega informacijskega sistema z vsemi ustreznimi vseevropskimi mrežami, kot sta VIS in EURODAC, bo nastal model zbiranja varnostnih informacij z uporabo izkušenj in najboljše prakse iz drugih držav; poudarja, da je treba v zvezi s tem upoštevati tveganja v smislu ogrožanja zasebnosti in etične posledice;

| — | sledenje financiranja terorističnih dejavnosti so omogočili evropsko-ameriški sporazum TFTP in vsi zakonodajni ukrepi, ki nalagajo sledljivost sumljivih transakcij; |
| --- | --- |

—

sledenje financiranja terorističnih dejavnosti so omogočili evropsko-ameriški sporazum TFTP in vsi zakonodajni ukrepi, ki nalagajo sledljivost sumljivih transakcij;

| — | opredelitev evropskih ključnih infrastruktur upošteva učinek človeških posegov, kot so teroristični napadi in kibernetski napadi; |
| --- | --- |

—

opredelitev evropskih ključnih infrastruktur upošteva učinek človeških posegov, kot so teroristični napadi in kibernetski napadi;

| 61. | meni, da je torej z vsemi zgoraj navedenimi pobudami mogoče začeti le ob trdni pravni podlagi in zakonodajnih ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti v skladu z običajno notranjo ureditvijo pristojnosti v EU, s kvalificirano večino v Svetu, soodločanjem Evropskega parlamenta ter nenazadnje ob sodnem nadzoru Evropskega sodišča; |
| --- | --- |

61.

meni, da je torej z vsemi zgoraj navedenimi pobudami mogoče začeti le ob trdni pravni podlagi in zakonodajnih ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti v skladu z običajno notranjo ureditvijo pristojnosti v EU, s kvalificirano večino v Svetu, soodločanjem Evropskega parlamenta ter nenazadnje ob sodnem nadzoru Evropskega sodišča;

| 62. | meni, da bo potem logično, da bo v primeru, ko bo ista nevarnost zahtevala uporabo zunanjih in notranjih varnostnih ukrepov, EU dala prednost tistim razpoložljivim ukrepom, ki bodo bolj učinkoviti in pravno zanesljivi, pri čemer slednji izhajajo iz notranje pristojnosti; meni, da bi vloga Evropskega parlamenta morala biti prav tako odločilna za povezane posebne strategije in ukrepe SZVP; |
| --- | --- |

62.

meni, da bo potem logično, da bo v primeru, ko bo ista nevarnost zahtevala uporabo zunanjih in notranjih varnostnih ukrepov, EU dala prednost tistim razpoložljivim ukrepom, ki bodo bolj učinkoviti in pravno zanesljivi, pri čemer slednji izhajajo iz notranje pristojnosti; meni, da bi vloga Evropskega parlamenta morala biti prav tako odločilna za povezane posebne strategije in ukrepe SZVP;

| 63. | opozarja Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, da sta odgovorna za obveščanje Parlamenta o stanju zunanjih odnosov, še posebej pa odnosov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, s katerimi potekajo pogajanja o sklenitvi sporazumov, ki so v interesu EU, ali pa so ti že bili sklenjeni; opozarja Svet, da se mora o sporazumih glede izmenjave tajnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki se ne nanašajo izključno na SZVP, pogajati in jih sklepati na način, ki omogoča, da bo Parlament obveščen in vanje vključen v skladu s členom 218(6) PDEU; v tem okviru si pridržuje pravico do odločanja, ali sporazumi med državami članicami Evropske unije, ki se srečujejo v okviru Sveta, o varstvu tajnih podatkov, ki si jih izmenjujejo v interesu Evropske unije, morebiti posegajo v posebne pravice, ki jih Parlamentu podeljuje Pogodba; |
| --- | --- |

63.

opozarja Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, da sta odgovorna za obveščanje Parlamenta o stanju zunanjih odnosov, še posebej pa odnosov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, s katerimi potekajo pogajanja o sklenitvi sporazumov, ki so v interesu EU, ali pa so ti že bili sklenjeni; opozarja Svet, da se mora o sporazumih glede izmenjave tajnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki se ne nanašajo izključno na SZVP, pogajati in jih sklepati na način, ki omogoča, da bo Parlament obveščen in vanje vključen v skladu s členom 218(6) PDEU; v tem okviru si pridržuje pravico do odločanja, ali sporazumi med državami članicami Evropske unije, ki se srečujejo v okviru Sveta, o varstvu tajnih podatkov, ki si jih izmenjujejo v interesu Evropske unije, morebiti posegajo v posebne pravice, ki jih Parlamentu podeljuje Pogodba;

Zagotavljanje varnosti s pomočjo operacij

| 64. | pozdravlja dejstvo, da je EU od leta 2003 do danes izvedla številne operacije (24) na treh celinah, ki so vsebovale različne oblike posredovanja, pri čemer je bila večina civilnih misij osredotočena na policijo, reforme varnostnega sektorja in utrditev pravne države; poudarja, da je bilo doslej 16 od 24 misij SVOP civilne narave; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja dejstvo, da je EU od leta 2003 do danes izvedla številne operacije (24) na treh celinah, ki so vsebovale različne oblike posredovanja, pri čemer je bila večina civilnih misij osredotočena na policijo, reforme varnostnega sektorja in utrditev pravne države; poudarja, da je bilo doslej 16 od 24 misij SVOP civilne narave;

| 65. | ugotavlja, da ta trend potrjujejo tudi značilnosti trinajstih misij, ki trenutno potekajo, in da se poleg te razvrstitve od misij v vedno večji meri zahteva, da prevzemajo "večnamensko" vlogo, kot v primeru misije EULEX Kosovo, ki združuje številne funkcije (policijski, carinski in pravosodni sistem) s funkcijami usposabljanja, spremljanja in pomoči ter izvršilne naloge, ali pa v nedavni misiji EUTM Somalija, ki ima sedež v Ugandi in naj bi zagotavljala vojaško usposabljanje za varnostne sile začasne zvezne vlade, kar je primer vedno večjega poudarka na nalogah, povezanih z reformo varnostnega sektorja, na področju vojaškega kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da ta trend potrjujejo tudi značilnosti trinajstih misij, ki trenutno potekajo, in da se poleg te razvrstitve od misij v vedno večji meri zahteva, da prevzemajo "večnamensko" vlogo, kot v primeru misije EULEX Kosovo, ki združuje številne funkcije (policijski, carinski in pravosodni sistem) s funkcijami usposabljanja, spremljanja in pomoči ter izvršilne naloge, ali pa v nedavni misiji EUTM Somalija, ki ima sedež v Ugandi in naj bi zagotavljala vojaško usposabljanje za varnostne sile začasne zvezne vlade, kar je primer vedno večjega poudarka na nalogah, povezanih z reformo varnostnega sektorja, na področju vojaškega kriznega upravljanja;

| 66. | pozdravlja tekočo revizijo obstoječih civilnih konceptov SVOP; zlasti ugotavlja, da bo načelo pravne države obravnavano kot osrednji koncept za civilne misije, ki zajemajo policijo, pravosodje, civilno upravo, carino, mejni nadzor in druga zadevna področja, kar bo načrtovalcem in strokovnjakom, ki delajo na terenu, koristilo pri vzpostavljanju in izvajanju misij s krepitvijo in/ali nadomestitvijo (izvršilnih) nalog; podpira prizadevanja za razvoj koncepta misij SVOP na področju pravosodja in ugotavlja, da se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju z morebitnimi drugimi programi Skupnosti; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj Evropskemu parlamentu nujno posreduje podrobne informacije o najemanju zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v okviru misij SVOP in SZVP, pri čemer naj opredeli strokovne zahteve in standarde poslovanja, ki se zahtevajo od izvajalcev, predpise, ki se uporabljajo, pravne odgovornosti in obveznosti, mehanizme spremljanja, ocenjevanje učinkovitosti in stroške; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja tekočo revizijo obstoječih civilnih konceptov SVOP; zlasti ugotavlja, da bo načelo pravne države obravnavano kot osrednji koncept za civilne misije, ki zajemajo policijo, pravosodje, civilno upravo, carino, mejni nadzor in druga zadevna področja, kar bo načrtovalcem in strokovnjakom, ki delajo na terenu, koristilo pri vzpostavljanju in izvajanju misij s krepitvijo in/ali nadomestitvijo (izvršilnih) nalog; podpira prizadevanja za razvoj koncepta misij SVOP na področju pravosodja in ugotavlja, da se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju z morebitnimi drugimi programi Skupnosti; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj Evropskemu parlamentu nujno posreduje podrobne informacije o najemanju zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb v okviru misij SVOP in SZVP, pri čemer naj opredeli strokovne zahteve in standarde poslovanja, ki se zahtevajo od izvajalcev, predpise, ki se uporabljajo, pravne odgovornosti in obveznosti, mehanizme spremljanja, ocenjevanje učinkovitosti in stroške;

| 67. | ugotavlja tudi, da je Lizbonska pogodba potrdila razširitev misij, ki sodijo v okvir petersberških nalog, ki je dejansko že potekala v letih pred pričetkom veljavnosti Pogodbe, ter na ta način preoblikovala in vzpostavila okrepljen politično-pravni okvir, ki je skladen z dejanskim stanjem; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja tudi, da je Lizbonska pogodba potrdila razširitev misij, ki sodijo v okvir petersberških nalog, ki je dejansko že potekala v letih pred pričetkom veljavnosti Pogodbe, ter na ta način preoblikovala in vzpostavila okrepljen politično-pravni okvir, ki je skladen z dejanskim stanjem;

| 68. | odločno zagovarja potrebo po nadgradnji pridobljenih izkušenj, da bi misijam dali nov zagon (misija EUTM Somalija predstavlja edino novo misijo v zadnjih dveh letih), saj so misije merilo uspešnosti izvajanja pristojnosti SVOP in tako tudi verodostojnosti Unije kot akterja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

68.

odločno zagovarja potrebo po nadgradnji pridobljenih izkušenj, da bi misijam dali nov zagon (misija EUTM Somalija predstavlja edino novo misijo v zadnjih dveh letih), saj so misije merilo uspešnosti izvajanja pristojnosti SVOP in tako tudi verodostojnosti Unije kot akterja na mednarodni ravni;

| 69. | poudarja potrebo po nujnem doseganju konkretnega napredka na različnih tehničnih, pravnih in operativnih področjih, še posebej pa na politično-strateškem področju; zelo priporoča, da se vsaka misija umesti v jasno politično strategijo (na srednji in dolgi rok), ter poudarja, da misije niso nadomestilo za politiko: takšna povezava je bistvenega pomena za operativni uspeh posameznega posredovanja ter za prekinitev začaranega kroga, v katerem SVOP ne nastopa kot instrument SZVP, ampak jo nadomešča, zaradi česar prihaja do številnih nedoslednosti; |
| --- | --- |

69.

poudarja potrebo po nujnem doseganju konkretnega napredka na različnih tehničnih, pravnih in operativnih področjih, še posebej pa na politično-strateškem področju; zelo priporoča, da se vsaka misija umesti v jasno politično strategijo (na srednji in dolgi rok), ter poudarja, da misije niso nadomestilo za politiko: takšna povezava je bistvenega pomena za operativni uspeh posameznega posredovanja ter za prekinitev začaranega kroga, v katerem SVOP ne nastopa kot instrument SZVP, ampak jo nadomešča, zaradi česar prihaja do številnih nedoslednosti;

| 70. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da povezava z jasno politično strategijo do danes ni bila vzpostavljena in da v večini primerov tudi v prihodnje ne bo vzpostavljena, kar bo imelo negativne vplive na uspešnost in učinkovitost misij, na primer:






  — | misija EUPOL v Afganistanu ima le ciljni vpliv na ozek krog uradnikov na visoki ravni in je bila šele pred kratkim vključena v akcijski načrt EU AFPAK; |
| --- | --- | --- |

70.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da povezava z jasno politično strategijo do danes ni bila vzpostavljena in da v večini primerov tudi v prihodnje ne bo vzpostavljena, kar bo imelo negativne vplive na uspešnost in učinkovitost misij, na primer:

—

misija EUPOL v Afganistanu ima le ciljni vpliv na ozek krog uradnikov na visoki ravni in je bila šele pred kratkim vključena v akcijski načrt EU AFPAK;

| — | misija EULEX Kosovo, najpomembnejša civilna misija EU, je naletela na številne ovire, predvsem zaradi pomanjkanja zakonodaje za podporo misiji in pomanjkanja kadrov; ne glede na to ima pomembno vlogo na področju oblikovanja pravne države in še naprej zagotavlja stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

—

misija EULEX Kosovo, najpomembnejša civilna misija EU, je naletela na številne ovire, predvsem zaradi pomanjkanja zakonodaje za podporo misiji in pomanjkanja kadrov; ne glede na to ima pomembno vlogo na področju oblikovanja pravne države in še naprej zagotavlja stabilnost v regiji;

| — | misija EUBAM Rafah in misija EUPOL COPPS, ki je splošno priznana in sprejeta kot ključni mednarodni strokovni sogovornik o vprašanjih v zvezi z delovanjem policije na palestinskih ozemljih, nista pomembno vplivali na razvoj sporov zaradi neobstoja močne politične in diplomatske strategije, ki bi jo bilo treba oblikovati za ponovno okrepitev delovanja na palestinskih ozemljih; |
| --- | --- |

—

misija EUBAM Rafah in misija EUPOL COPPS, ki je splošno priznana in sprejeta kot ključni mednarodni strokovni sogovornik o vprašanjih v zvezi z delovanjem policije na palestinskih ozemljih, nista pomembno vplivali na razvoj sporov zaradi neobstoja močne politične in diplomatske strategije, ki bi jo bilo treba oblikovati za ponovno okrepitev delovanja na palestinskih ozemljih;

| — | misija EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini (ki se je začela leta 2004 z izvajanjem sporazumov Berlin Plus) bi lahko dosegla glavne cilje, za kar pa bi bilo treba s političnega vidika oceniti možnosti za zaključek misije in za vrnitev pomembnih finančnih in človeških virov (več kot 1 400 oseb); |
| --- | --- |

—

misija EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini (ki se je začela leta 2004 z izvajanjem sporazumov Berlin Plus) bi lahko dosegla glavne cilje, za kar pa bi bilo treba s političnega vidika oceniti možnosti za zaključek misije in za vrnitev pomembnih finančnih in človeških virov (več kot 1 400 oseb);

| — | EU je uspešno prevzela vodilno vlogo v mednarodnih prizadevanjih za boj proti piratstvu z misijo EUNAVFOR Somalija (operacija Atalanta), vendar je treba nujno rešiti vprašanje sodne obravnave piratov, zlasti na podlagi Langovega poročila, ki je bilo pred kratkim predloženo Varnostnemu svetu Združenih narodov; operacija Atalanta se sooča s pomanjkanjem izvajanja jasne regionalne strategije, s katero bi odpravili temeljne vzroke za piratstvo in se učinkovito spopadli s kronično nestabilnostjo Afriškega roga; nujno je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje zmogljivosti za pomorski nadzor v regiji; |
| --- | --- |

—

EU je uspešno prevzela vodilno vlogo v mednarodnih prizadevanjih za boj proti piratstvu z misijo EUNAVFOR Somalija (operacija Atalanta), vendar je treba nujno rešiti vprašanje sodne obravnave piratov, zlasti na podlagi Langovega poročila, ki je bilo pred kratkim predloženo Varnostnemu svetu Združenih narodov; operacija Atalanta se sooča s pomanjkanjem izvajanja jasne regionalne strategije, s katero bi odpravili temeljne vzroke za piratstvo in se učinkovito spopadli s kronično nestabilnostjo Afriškega roga; nujno je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje zmogljivosti za pomorski nadzor v regiji;

| — | misija EUTM se lahko izkaže za protiproduktivno, ker lahko poveča vojaške zmogljivosti morebitnih novih pripadnikov milic v Somaliji; |
| --- | --- |

—

misija EUTM se lahko izkaže za protiproduktivno, ker lahko poveča vojaške zmogljivosti morebitnih novih pripadnikov milic v Somaliji;

| — | misiji EUPOL DR Kongo in EUSEC DR Kongo sta v državi od leta 2007 oziroma 2005, vendar imata le omejene pozitivne učinke na ciljne skupine (če sploh); priporoča, da se več pozornosti nameni spolnemu nasilju, da se poveča uspešnost obeh misij; |
| --- | --- |

—

misiji EUPOL DR Kongo in EUSEC DR Kongo sta v državi od leta 2007 oziroma 2005, vendar imata le omejene pozitivne učinke na ciljne skupine (če sploh); priporoča, da se več pozornosti nameni spolnemu nasilju, da se poveča uspešnost obeh misij;

| 71. | pozdravlja sklep Sveta o izvajanju operacije EUFOR Libija v podporo operacijam za humanitarno pomoč, če bi to zahteval Urad ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti; poziva Svet, naj nemudoma zagotovi humanitarno pomoč Misrati in drugim naseljenim krajem, zlasti s pomočjo ladjevja; je zelo zaskrbljen zaradi vse večjega števila žrtev konflikta v Libiji ter zaradi poročanj, da naj bi Gadafijev režim proti civilnemu prebivalstvu uporabljal kasetno strelivo in drugo orožje; globoko obžaluje, da je bil mandat misije EUFOR omejen na humanitarne vidike, medtem ko je EU imela jasno priložnost za prevzem vodilne vloge pri pomorskem nadzoru (uveljavljanje embarga in pomoč agenciji Frontex) in humanitarni pomoči ter zaščiti civilistov v Libiji; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 10. marca 2011, v kateri poziva visoko predstavnico, naj preuči možnost uveljavljanja embarga z uporabo zračnih in pomorskih zmogljivosti SVOP; obžaluje, da so se nekatere države članice odločile vložiti veto na razširitev mandata za EUFOR v Libiji, hkrati pa so začele samostojno izvajati takšne operacije; poziva k začetku načrtovanja potencialne operacije SVOP v srednjeročnem do dolgoročnem okviru v Libiji na področjih reforme varnostnega sektorja, okrepitve institucij in upravljanja meja; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja sklep Sveta o izvajanju operacije EUFOR Libija v podporo operacijam za humanitarno pomoč, če bi to zahteval Urad ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti; poziva Svet, naj nemudoma zagotovi humanitarno pomoč Misrati in drugim naseljenim krajem, zlasti s pomočjo ladjevja; je zelo zaskrbljen zaradi vse večjega števila žrtev konflikta v Libiji ter zaradi poročanj, da naj bi Gadafijev režim proti civilnemu prebivalstvu uporabljal kasetno strelivo in drugo orožje; globoko obžaluje, da je bil mandat misije EUFOR omejen na humanitarne vidike, medtem ko je EU imela jasno priložnost za prevzem vodilne vloge pri pomorskem nadzoru (uveljavljanje embarga in pomoč agenciji Frontex) in humanitarni pomoči ter zaščiti civilistov v Libiji; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 10. marca 2011, v kateri poziva visoko predstavnico, naj preuči možnost uveljavljanja embarga z uporabo zračnih in pomorskih zmogljivosti SVOP; obžaluje, da so se nekatere države članice odločile vložiti veto na razširitev mandata za EUFOR v Libiji, hkrati pa so začele samostojno izvajati takšne operacije; poziva k začetku načrtovanja potencialne operacije SVOP v srednjeročnem do dolgoročnem okviru v Libiji na področjih reforme varnostnega sektorja, okrepitve institucij in upravljanja meja;

| 72. | poziva k tesnejšemu usklajevanju na terenu, pri čemer je bistvenega pomena vloga vodij delegacij (danes so to uradniki Evropske službe za zunanje delovanje in ne več Komisije) in posebnih predstavnikov Evropske unije; meni, da mora takšno usklajevanje potekati na različnih ravneh, predvsem pa:






  — | med misijami EU, ki delujejo na istem območju, s čimer bi se izognili nedoslednosti in podvajanju prizadevanj, kot se je na primer v preteklosti dogajalo v Bosni in Hercegovini zaradi nekdanjih razlik med pristojnostmi misije EUFOR Althea in misije EUPM na področju boja proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- | --- |

72.

poziva k tesnejšemu usklajevanju na terenu, pri čemer je bistvenega pomena vloga vodij delegacij (danes so to uradniki Evropske službe za zunanje delovanje in ne več Komisije) in posebnih predstavnikov Evropske unije; meni, da mora takšno usklajevanje potekati na različnih ravneh, predvsem pa:

—

med misijami EU, ki delujejo na istem območju, s čimer bi se izognili nedoslednosti in podvajanju prizadevanj, kot se je na primer v preteklosti dogajalo v Bosni in Hercegovini zaradi nekdanjih razlik med pristojnostmi misije EUFOR Althea in misije EUPM na področju boja proti organiziranemu kriminalu;

| — | med misijami SVOP ter ostalimi akterji in instrumenti Unije, predvsem na ozemlju Palestine in Afrike; |
| --- | --- |

—

med misijami SVOP ter ostalimi akterji in instrumenti Unije, predvsem na ozemlju Palestine in Afrike;

| — | med projekti razvojnega sodelovanja in misijami SVOP v okviru SZVP; |
| --- | --- |

—

med projekti razvojnega sodelovanja in misijami SVOP v okviru SZVP;

| — | med EU in drugimi mednarodnimi akterji, ki delujejo na istem področju, s čimer bi izboljšali sodelovanje na strateški (na primer dejavnosti za usposabljanje afganistanskih varnostnih sil, ki so razdeljene med EU, ZDA in NATO) in operativni ravni (predvsem s sklicevanjem na sporazume, ki urejajo manevrski prostor za delovanje na terenu, omogočajo izmenjavo tajnih podatkov in zagotavljajo varovanje evropskega osebja s strani enot Nata); |
| --- | --- |

—

med EU in drugimi mednarodnimi akterji, ki delujejo na istem področju, s čimer bi izboljšali sodelovanje na strateški (na primer dejavnosti za usposabljanje afganistanskih varnostnih sil, ki so razdeljene med EU, ZDA in NATO) in operativni ravni (predvsem s sklicevanjem na sporazume, ki urejajo manevrski prostor za delovanje na terenu, omogočajo izmenjavo tajnih podatkov in zagotavljajo varovanje evropskega osebja s strani enot Nata);

| 73. | priporoča reformo mehanizma ATHENA, s katero bi racionalizirali in povečali delež skupnih stroškov (ki so v tem trenutku ocenjeni na približno 10 %) ter tako zagotovili pravičnejšo porazdelitev bremen vojaških operacij, v katerih bi morali sodelujoči v misiji, ki že nosijo izjemno odgovornost glede tveganj in stroškov, glede na sedanje razmere prevzeti še dodatno ekonomsko odgovornost; |
| --- | --- |

73.

priporoča reformo mehanizma ATHENA, s katero bi racionalizirali in povečali delež skupnih stroškov (ki so v tem trenutku ocenjeni na približno 10 %) ter tako zagotovili pravičnejšo porazdelitev bremen vojaških operacij, v katerih bi morali sodelujoči v misiji, ki že nosijo izjemno odgovornost glede tveganj in stroškov, glede na sedanje razmere prevzeti še dodatno ekonomsko odgovornost;

| 74. | pozdravlja rezultat, dosežen v okviru madridskega sporazuma o vzpostavitvi Evropske službe za zunanje delovanje, ki je predvidel oblikovanje posebnih proračunskih postavk za glavne misije SVOP (EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan, EUMM Gruzija) za zagotavljanje večje preglednosti in boljšega nadzora izdatkov s strani Parlamenta; poudarja, da je treba vsaki misiji SVOP nameniti svojo proračunsko vrstico; potrjuje svojo pripravljenost za sodelovanje z novim stalnim predsedstvom Politično-varnostnega odbora, da bi izboljšali in povečali učinkovitost skupnih posvetovalnih sestankov o SZVP v skladu z izjavo podpredsednice/visoke predstavnice o politični odgovornosti, sprejeto v Madridu; izjavlja, da želi biti seznanjen z delom kongresa ZDA in drugih nacionalnih parlamentov v zvezi s postopki in metodami za natančen pregled varnostnih in obrambnih politik; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja rezultat, dosežen v okviru madridskega sporazuma o vzpostavitvi Evropske službe za zunanje delovanje, ki je predvidel oblikovanje posebnih proračunskih postavk za glavne misije SVOP (EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan, EUMM Gruzija) za zagotavljanje večje preglednosti in boljšega nadzora izdatkov s strani Parlamenta; poudarja, da je treba vsaki misiji SVOP nameniti svojo proračunsko vrstico; potrjuje svojo pripravljenost za sodelovanje z novim stalnim predsedstvom Politično-varnostnega odbora, da bi izboljšali in povečali učinkovitost skupnih posvetovalnih sestankov o SZVP v skladu z izjavo podpredsednice/visoke predstavnice o politični odgovornosti, sprejeto v Madridu; izjavlja, da želi biti seznanjen z delom kongresa ZDA in drugih nacionalnih parlamentov v zvezi s postopki in metodami za natančen pregled varnostnih in obrambnih politik;

| 75. | poziva, naj se skladno z določbami Lizbonske pogodbe oblikuje zagonski sklad za pripravljalne dejavnosti pred pričetkom vojaških operacij, ki bo pospešil dodeljevanje sredstev, in naj se ta ukrep vključi v predlog za revizijo mehanizma ATHENA; |
| --- | --- |

75.

poziva, naj se skladno z določbami Lizbonske pogodbe oblikuje zagonski sklad za pripravljalne dejavnosti pred pričetkom vojaških operacij, ki bo pospešil dodeljevanje sredstev, in naj se ta ukrep vključi v predlog za revizijo mehanizma ATHENA;

| 76. | priporoča sprejem ukrepov za odpravo težav pri iskanju strokovnjakov za delo v civilnih misijah (kot v primeru misij EULEX Kosovo in EUPOL Afganistan), ki so se izkazale za najpogostejšo obliko posredovanja, in vzpostavitev mehanizmov za hitro razmestitev sil in njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

76.

priporoča sprejem ukrepov za odpravo težav pri iskanju strokovnjakov za delo v civilnih misijah (kot v primeru misij EULEX Kosovo in EUPOL Afganistan), ki so se izkazale za najpogostejšo obliko posredovanja, in vzpostavitev mehanizmov za hitro razmestitev sil in njihovo vzdržnost;

| 77. | priporoča, naj se v okviru načela enakosti med spoloma, skladno z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1325, ter zato, da bi se povečala učinkovitost civilnih in vojaških misij, zagotovi ustrezno vključevanje žensk na vseh ravneh kriznega upravljanja; poudarja, da je treba ženske zaposlovati na višjih ravneh odločanja in jih vključevati v redna posvetovanja s civilno družbo, vključno z organizacijami žensk, in da je treba v okviru misij povečati zmogljivosti za obravnavo vprašanj v zvezi s spolom; poziva, naj se v okviru misij SVOP vzpostavijo ustrezni javni pritožbeni postopki, ki bodo zlasti pomagali pri prijavljanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v šestmesečno oceno misij SVOP vključi podrobno poročilo o ženskah, miru in varnosti; poudarja, kako pomembno je, da začne EU v večji meri pošiljati policistke in vojakinje na misije skupne zunanje in varnostne politike, pri tem pa bi ji kontingent policistk v mirovnih silah OZN v Liberiji lahko služil za vzor; |
| --- | --- |

77.

priporoča, naj se v okviru načela enakosti med spoloma, skladno z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1325, ter zato, da bi se povečala učinkovitost civilnih in vojaških misij, zagotovi ustrezno vključevanje žensk na vseh ravneh kriznega upravljanja; poudarja, da je treba ženske zaposlovati na višjih ravneh odločanja in jih vključevati v redna posvetovanja s civilno družbo, vključno z organizacijami žensk, in da je treba v okviru misij povečati zmogljivosti za obravnavo vprašanj v zvezi s spolom; poziva, naj se v okviru misij SVOP vzpostavijo ustrezni javni pritožbeni postopki, ki bodo zlasti pomagali pri prijavljanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v šestmesečno oceno misij SVOP vključi podrobno poročilo o ženskah, miru in varnosti; poudarja, kako pomembno je, da začne EU v večji meri pošiljati policistke in vojakinje na misije skupne zunanje in varnostne politike, pri tem pa bi ji kontingent policistk v mirovnih silah OZN v Liberiji lahko služil za vzor;

| 78. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico k sprejemu ustreznih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti uporabe evropskih virov in zmogljivosti za civilne misije ter z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so stroški ukrepov za zagotavljanje varnosti misij v okviru EUJUST LEX Irak in EUPOL Afganistan, ki jih izvajajo zasebna varnostna podjetja, visoki; |
| --- | --- |

78.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico k sprejemu ustreznih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti uporabe evropskih virov in zmogljivosti za civilne misije ter z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so stroški ukrepov za zagotavljanje varnosti misij v okviru EUJUST LEX Irak in EUPOL Afganistan, ki jih izvajajo zasebna varnostna podjetja, visoki;

| 79. | poudarja potrebo po vzpostavitvi trdnejših formalnih institucionalnih postopkov, da bi tako omogočili redno vrednotenje izvajanja misij na terenu na podlagi skupnih meril; meni, da bi na ta način ustvarili pogoje za ovrednotenje pridobljenih izkušenj s politično-strateškega, tehničnega, pravnega in operativnega vidika, kar bi dolgoročno prispevalo k izboljšanju tekočih posegov in k oblikovanju meril, ki bi se uporabljala v kriznih razmerah in s katerimi bi vzpostavili večje ravnotežje med strateškimi interesi in razpoložljivimi viri; |
| --- | --- |

79.

poudarja potrebo po vzpostavitvi trdnejših formalnih institucionalnih postopkov, da bi tako omogočili redno vrednotenje izvajanja misij na terenu na podlagi skupnih meril; meni, da bi na ta način ustvarili pogoje za ovrednotenje pridobljenih izkušenj s politično-strateškega, tehničnega, pravnega in operativnega vidika, kar bi dolgoročno prispevalo k izboljšanju tekočih posegov in k oblikovanju meril, ki bi se uporabljala v kriznih razmerah in s katerimi bi vzpostavili večje ravnotežje med strateškimi interesi in razpoložljivimi viri;

Varnost in partnerstvo

| 80. | meni, da se morata trend k večpolarnosti v mednarodnem sistemu in vzpostavljanje strateških partnerstev navezati na dejavno zavezo k spodbujanju večstranskosti kot razsežnosti, ki je najbolj skladna s spoštovanjem univerzalne pravne države, s posebno naravo EU in vse večjo stopnjo medsebojne odvisnosti, ki je značilna za proces globalizacije; |
| --- | --- |

80.

meni, da se morata trend k večpolarnosti v mednarodnem sistemu in vzpostavljanje strateških partnerstev navezati na dejavno zavezo k spodbujanju večstranskosti kot razsežnosti, ki je najbolj skladna s spoštovanjem univerzalne pravne države, s posebno naravo EU in vse večjo stopnjo medsebojne odvisnosti, ki je značilna za proces globalizacije;

| 81. | ponovno poudarja, da EU v celoti spoštuje določbe in načela Ustanovne listine Združenih narodov, in priznava, da je za vzdrževanje mednarodnega miru in varnosti v svetu v prvi vrsti odgovoren Varnostni svet Združenih narodov; |
| --- | --- |

81.

ponovno poudarja, da EU v celoti spoštuje določbe in načela Ustanovne listine Združenih narodov, in priznava, da je za vzdrževanje mednarodnega miru in varnosti v svetu v prvi vrsti odgovoren Varnostni svet Združenih narodov;

| 82. | opozarja, da Lizbonska pogodba Evropsko unijo obvezuje k spodbujanju večstranskih rešitev, še posebej v okviru Združenih narodov, in da mora mednarodno delovanje Unije temeljiti na načelih ustanovne listine ZN; na mednarodnem pravu ter načelih in vrednotah EU; |
| --- | --- |

82.

opozarja, da Lizbonska pogodba Evropsko unijo obvezuje k spodbujanju večstranskih rešitev, še posebej v okviru Združenih narodov, in da mora mednarodno delovanje Unije temeljiti na načelih ustanovne listine ZN; na mednarodnem pravu ter načelih in vrednotah EU;

| 83. | priznava, da je s pravnega vidika Lizbonska pogodba presegla predhodno ločevanje na politike Unije in politike Skupnosti, saj je določila enoten status pravne osebe in utrdila avtonomijo pravnega reda EU v razmerju do mednarodnega prava, tudi kar zadeva mednarodno varnost, kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropske unije v zadevi Kadi (v skladu s katero lahko "mednarodno pravo pronica v pravni red EU le pod pogoji, ki jih določajo ustavna načela Skupnosti"); |
| --- | --- |

83.

priznava, da je s pravnega vidika Lizbonska pogodba presegla predhodno ločevanje na politike Unije in politike Skupnosti, saj je določila enoten status pravne osebe in utrdila avtonomijo pravnega reda EU v razmerju do mednarodnega prava, tudi kar zadeva mednarodno varnost, kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropske unije v zadevi Kadi (v skladu s katero lahko "mednarodno pravo pronica v pravni red EU le pod pogoji, ki jih določajo ustavna načela Skupnosti");

| 84. | poziva države članice, ki sodelujejo v Varnostnem svetu, naj ščitijo skupna stališča in interese Unije in naj skušajo doseči reformo Združenih narodov, kjer bo Unija kot taka imela svoj stalen sedež; |
| --- | --- |

84.

poziva države članice, ki sodelujejo v Varnostnem svetu, naj ščitijo skupna stališča in interese Unije in naj skušajo doseči reformo Združenih narodov, kjer bo Unija kot taka imela svoj stalen sedež;

| 85. | poudarja potrebo po krepitvi sodelovanja med Evropsko unijo in Združenimi narodi na področju kriznega upravljanja, zlasti v začetni fazi krize in med obnovo po koncu spora, v tesni povezavi z ustreznimi strukturami novoustanovljene Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

85.

poudarja potrebo po krepitvi sodelovanja med Evropsko unijo in Združenimi narodi na področju kriznega upravljanja, zlasti v začetni fazi krize in med obnovo po koncu spora, v tesni povezavi z ustreznimi strukturami novoustanovljene Evropske službe za zunanje delovanje;

| 86. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovitega sodelovanja EU na zasedanjih Generalne skupščine Združenih narodov; |
| --- | --- |

86.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovitega sodelovanja EU na zasedanjih Generalne skupščine Združenih narodov;

| 87. | priznava, da NATO še naprej ostaja temelj kolektivne varnosti svojih držav članic in sega preko njih; opozarja, da morata EU in NATO konstruktivno sodelovati, zlasti kadar obe organizaciji delujeta na istem prizorišču; se veseli predlogov visoke predstavnice o sodelovanju med EU in Natom na področju kriznega upravljanja, ki jih mora pripraviti v skladu z zaključki Evropskega sveta iz septembra 2010; |
| --- | --- |

87.

priznava, da NATO še naprej ostaja temelj kolektivne varnosti svojih držav članic in sega preko njih; opozarja, da morata EU in NATO konstruktivno sodelovati, zlasti kadar obe organizaciji delujeta na istem prizorišču; se veseli predlogov visoke predstavnice o sodelovanju med EU in Natom na področju kriznega upravljanja, ki jih mora pripraviti v skladu z zaključki Evropskega sveta iz septembra 2010;

| 88. | pozdravlja sporazum o nadaljnji krepitvi strateškega partnerstva EU-NATO v okviru novega strateškega koncepta Nata; ponovno poudarja, da večina groženj, ki so opredeljene v novem strateškem konceptu, zadeva tudi EU, ter poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Evropsko unijo in Natom pri kriznem upravljanju v duhu medsebojne krepitve in ob spoštovanju neodvisnosti obeh strani pri sprejemanju odločitev; opozarja na to, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju prizadevanj in virov za krizno upravljanje, ter poziva EU in NATO, naj na ustrezen način poglobita svoje sodelovanje; poziva NATO, naj strogo omeji razvoj civilne zmogljivosti, da se prepreči podvajanje; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja sporazum o nadaljnji krepitvi strateškega partnerstva EU-NATO v okviru novega strateškega koncepta Nata; ponovno poudarja, da večina groženj, ki so opredeljene v novem strateškem konceptu, zadeva tudi EU, ter poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Evropsko unijo in Natom pri kriznem upravljanju v duhu medsebojne krepitve in ob spoštovanju neodvisnosti obeh strani pri sprejemanju odločitev; opozarja na to, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju prizadevanj in virov za krizno upravljanje, ter poziva EU in NATO, naj na ustrezen način poglobita svoje sodelovanje; poziva NATO, naj strogo omeji razvoj civilne zmogljivosti, da se prepreči podvajanje;

| 89. | poudarja, da je afriška celina bistvenega pomena za varnost EU ter za vzpostavljanje miru in preprečevanje sporov; podpira tesno sodelovanje med EU in Afriško unijo v okviru partnerstva za mir in varnost ter v povezavi s skupno strategijo Afrika-EU; izraža naklonjenost večjemu vključevanju in odgovornosti Afriške unije, predvsem na področju kriznega upravljanja, in ponovno poudarja, da si morajo Komisija in države članice prizadevati za praktične ukrepe za boj proti trgovanju z lahkim strelnim orožjem in orožjem malega kalibra ter njegovemu širjenju; podpira zaveze, predstavljene v izjavi iz Tripolija, glede strukture za mir in varnost v Afriki, ki bi na postala v celoti operativna; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je afriška celina bistvenega pomena za varnost EU ter za vzpostavljanje miru in preprečevanje sporov; podpira tesno sodelovanje med EU in Afriško unijo v okviru partnerstva za mir in varnost ter v povezavi s skupno strategijo Afrika-EU; izraža naklonjenost večjemu vključevanju in odgovornosti Afriške unije, predvsem na področju kriznega upravljanja, in ponovno poudarja, da si morajo Komisija in države članice prizadevati za praktične ukrepe za boj proti trgovanju z lahkim strelnim orožjem in orožjem malega kalibra ter njegovemu širjenju; podpira zaveze, predstavljene v izjavi iz Tripolija, glede strukture za mir in varnost v Afriki, ki bi na postala v celoti operativna;

| 90. | priporoča zlasti razvoj afriških zmogljivosti za zgodnje opozarjanje in preprečevanje sporov, okrepitev zmogljivosti za posredovanje v okviru "skupine modrih" ter preučitev možnosti za izvajanje priporočil iz Prodijevega poročila o financiranju afriških mirovnih operacij; spodbuja razvoj odnosov na podlagi sodelovanja in krepitev zmogljivosti subregionalnih organizacij; |
| --- | --- |

90.

priporoča zlasti razvoj afriških zmogljivosti za zgodnje opozarjanje in preprečevanje sporov, okrepitev zmogljivosti za posredovanje v okviru "skupine modrih" ter preučitev možnosti za izvajanje priporočil iz Prodijevega poročila o financiranju afriških mirovnih operacij; spodbuja razvoj odnosov na podlagi sodelovanja in krepitev zmogljivosti subregionalnih organizacij;

| 91. | opozarja, da je treba poleg partnerstev z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so ZN, NATO in AU, v okviru SVOP krepiti tudi sodelovanje s posameznimi tretjimi državami; ugotavlja, da izkušnje kažejo, da lahko tretje države k misijam SVOP pomembno pripomorejo z materialnimi sredstvi, človeškimi viri in strokovnim znanjem, kot v primeru operacij EUFOR Čad/CAR, v kateri je Rusija zagotovila zelo potrebne helikopterje, in EUFOR Althea, v kateri so države, kot sta Turčija in Maroko, prispevale znatne kvote vojakov; nadalje meni, da lahko vključitev tretjih držav poveča legitimnost operacij SVOP in pomaga vzpostaviti dialog o varnosti na meji s pomembnimi partnerji ob hkratnem ohranjanju zavezanosti k spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

91.

opozarja, da je treba poleg partnerstev z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so ZN, NATO in AU, v okviru SVOP krepiti tudi sodelovanje s posameznimi tretjimi državami; ugotavlja, da izkušnje kažejo, da lahko tretje države k misijam SVOP pomembno pripomorejo z materialnimi sredstvi, človeškimi viri in strokovnim znanjem, kot v primeru operacij EUFOR Čad/CAR, v kateri je Rusija zagotovila zelo potrebne helikopterje, in EUFOR Althea, v kateri so države, kot sta Turčija in Maroko, prispevale znatne kvote vojakov; nadalje meni, da lahko vključitev tretjih držav poveča legitimnost operacij SVOP in pomaga vzpostaviti dialog o varnosti na meji s pomembnimi partnerji ob hkratnem ohranjanju zavezanosti k spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in pravne države;

| 92. | meni, da mora tak dialog zajemati oceno nevarnosti, vključevati (kjer je to potrebno) sodelovanje tretjih držav na vajah in usposabljanjih EU ter voditi k tesnejšemu medsebojnemu čezmejnemu povezovanju; meni, da je treba je odpraviti postopkovne ovire in tako spodbuditi sodelovanje s tretjimi državami ter se izogibati zamud, do katerih bi lahko prišlo zaradi pogajanj o posameznih prispevkih; meni, da bi v ta namen lahko z nekaterimi tretjimi državami vzpostavili okvirne sporazume in standardne postopke, s pomočjo katerih bi poenostavili njihovo prispevanje; |
| --- | --- |

92.

meni, da mora tak dialog zajemati oceno nevarnosti, vključevati (kjer je to potrebno) sodelovanje tretjih držav na vajah in usposabljanjih EU ter voditi k tesnejšemu medsebojnemu čezmejnemu povezovanju; meni, da je treba je odpraviti postopkovne ovire in tako spodbuditi sodelovanje s tretjimi državami ter se izogibati zamud, do katerih bi lahko prišlo zaradi pogajanj o posameznih prispevkih; meni, da bi v ta namen lahko z nekaterimi tretjimi državami vzpostavili okvirne sporazume in standardne postopke, s pomočjo katerih bi poenostavili njihovo prispevanje;

| 93. | poudarja pomen sodelovanja na področju SVOP s sosednjimi državami EU, pri čemer mora biti sodelovanje s posameznimi regijami uravnoteženo in mora ustvarjati številne priložnosti za spodbujanje reform varnostnega sektorja v partnerskih državah, kar bi pomagalo našim vzhodnim in južnim partnericam razviti civilne in vojaške zmogljivosti za sodelovanje v misijah SVOP, poleg tega pa bi EU imela tudi več podpore pri upravljanju regionalne varnosti; |
| --- | --- |

93.

poudarja pomen sodelovanja na področju SVOP s sosednjimi državami EU, pri čemer mora biti sodelovanje s posameznimi regijami uravnoteženo in mora ustvarjati številne priložnosti za spodbujanje reform varnostnega sektorja v partnerskih državah, kar bi pomagalo našim vzhodnim in južnim partnericam razviti civilne in vojaške zmogljivosti za sodelovanje v misijah SVOP, poleg tega pa bi EU imela tudi več podpore pri upravljanju regionalne varnosti;

*

* *

| 94. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata. |
| --- | --- |

94.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata.

---

(1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0419.

(3)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 63.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/66

---

Sreda, 11. maj 2011EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah

P7_TA(2011)0229

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah (2010/2298(INI))

2012/C 377 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z naslovom Za nov način upravljanja mednarodnih organizacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z naslovom Za nov način upravljanja mednarodnih organizacij (1),

| — | ob upoštevanju načela lojalnega sodelovanja med Unijo in državami članicami iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela lojalnega sodelovanja med Unijo in državami članicami iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 21(1) in (2)(h) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo poziva k spodbujanju večstranskih rešitev skupnih težav, zlasti v okviru Združenih narodov, in k doseganju visoke stopnje sodelovanja za spodbujanje mednarodnega sistema, temelječega na tesnejšem večstranskem sodelovanju in dobrem globalnem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1) in (2)(h) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo poziva k spodbujanju večstranskih rešitev skupnih težav, zlasti v okviru Združenih narodov, in k doseganju visoke stopnje sodelovanja za spodbujanje mednarodnega sistema, temelječega na tesnejšem večstranskem sodelovanju in dobrem globalnem upravljanju,

| — | ob upoštevanju osnutka resolucije Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (2), sprejete 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka resolucije Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (2), sprejete 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 65. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov, ki jih je sprejel Svet dne 25. maja 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 65. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov, ki jih je sprejel Svet dne 25. maja 2010 (3),

| — | ob upoštevanju notranjih ureditev, ki jih je določil Evropski svet septembra 2010, da bi izboljšal zunanjo politiko Evropske unije s pomočjo bolj celostnega pristopa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju notranjih ureditev, ki jih je določil Evropski svet septembra 2010, da bi izboljšal zunanjo politiko Evropske unije s pomočjo bolj celostnega pristopa (4),

| — | ob upoštevanju Evropske varnostne strategije "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je sprejel Evropski svet 12. decembra 2003, in poročila Sveta o njenem izvajanju "Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu" z dne 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske varnostne strategije "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je sprejel Evropski svet 12. decembra 2003, in poročila Sveta o njenem izvajanju "Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu" z dne 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropska unija in Združeni narodi: izbira multilateralizma (KOM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropska unija in Združeni narodi: izbira multilateralizma (KOM(2003)0526),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krepitvi organizacije OVSE – vloga EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o krepitvi organizacije OVSE – vloga EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o institucionalnih vidikih pristopa Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o institucionalnih vidikih pristopa Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (7),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. marca 2010 o 65. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. marca 2010 o 65. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o vlogi Nata v varnostnem ustroju EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o vlogi Nata v varnostnem ustroju EU (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o strateškem pregledu Mednarodnega denarnega sklada (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o strateškem pregledu Mednarodnega denarnega sklada (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0181/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0181/2011),

| A. | ker so se v procesu globalizacije pojavile številne priložnosti, izzivi in grožnje za globalno upravljanje, hkrati pa razkrile socialne vrzeli in pomanjkljivosti, na primer na finančnih trgih, pri varni oskrbi z energijo, boju proti revščini, politiki o podnebnih spremembah ter kršitvi človekovih pravic; ker je za odgovor na svetovne izzive in grožnje potrebno sodelovanje in skupno ukrepanje na svetovni ravni, pa tudi učinkovite institucije in legitimna pravila; ker morajo mednarodne organizacije odražati interese vseh držav v večpolnem svetu, da bi bile legitimne in učinkovite, |
| --- | --- |

A.

ker so se v procesu globalizacije pojavile številne priložnosti, izzivi in grožnje za globalno upravljanje, hkrati pa razkrile socialne vrzeli in pomanjkljivosti, na primer na finančnih trgih, pri varni oskrbi z energijo, boju proti revščini, politiki o podnebnih spremembah ter kršitvi človekovih pravic; ker je za odgovor na svetovne izzive in grožnje potrebno sodelovanje in skupno ukrepanje na svetovni ravni, pa tudi učinkovite institucije in legitimna pravila; ker morajo mednarodne organizacije odražati interese vseh držav v večpolnem svetu, da bi bile legitimne in učinkovite,

| B. | ker je zaveza Evropske unije za učinkovit multilateralizem, kot navaja Evropska varnostna strategija iz leta 2003, vodilno načelo evropskega zunanjega delovanja; ker ima Evropska unija, izhajajoč iz notranjih izkušenj pri sodelovanju med narodi in institucijami, pri redu, temelječem na pravilih, in multilateralizmu več razsežnosti posebno svetovno odgovornost, ki jo mora še naprej braniti; ker ima Evropska unija na voljo niz vrednot – kot so spoštovanje človekovih pravic, svoboda, demokracija, enakost, bratstvo in pravna država – ter političnih orodij, skupaj s statusom ene pravne osebe, potrebnih za krepitev večstranskih struktur; |
| --- | --- |

B.

ker je zaveza Evropske unije za učinkovit multilateralizem, kot navaja Evropska varnostna strategija iz leta 2003, vodilno načelo evropskega zunanjega delovanja; ker ima Evropska unija, izhajajoč iz notranjih izkušenj pri sodelovanju med narodi in institucijami, pri redu, temelječem na pravilih, in multilateralizmu več razsežnosti posebno svetovno odgovornost, ki jo mora še naprej braniti; ker ima Evropska unija na voljo niz vrednot – kot so spoštovanje človekovih pravic, svoboda, demokracija, enakost, bratstvo in pravna država – ter političnih orodij, skupaj s statusom ene pravne osebe, potrebnih za krepitev večstranskih struktur;

| C. | ker se dodana vrednost članstva EU v večstranskih organizacijah nahaja na področjih, kjer ima izključne ali deljene pristojnosti: gospodarske in trgovinske zadeve, okoljska politika, razvojna pomoč ter varnostna in obrambna politika; ker ima EU lahko dodano vrednost tudi v tistih večstranskih organizacijah ali na vrhunskih srečanjih, pri katerih niso zastopane vse njene članice, |
| --- | --- |

C.

ker se dodana vrednost članstva EU v večstranskih organizacijah nahaja na področjih, kjer ima izključne ali deljene pristojnosti: gospodarske in trgovinske zadeve, okoljska politika, razvojna pomoč ter varnostna in obrambna politika; ker ima EU lahko dodano vrednost tudi v tistih večstranskih organizacijah ali na vrhunskih srečanjih, pri katerih niso zastopane vse njene članice,

| D. | ker Lizbonska pogodba daje Uniji status pravne osebe, povečuje možnosti, da se EU pridruži različnim mednarodnim organizacijam, zagotavlja širši obseg pristojnosti pri zunanjem delovanju, ji predvsem z ustanovitvijo mesta podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske službe za zunanje delovanje daje jasnejši in močnejši glas v svetu, spodbuja vse vrste vzajemno koristnega sodelovanja EU z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter skupinami držav in omogoča, da se lahko Unija organizira tako, da lahko postane učinkovit svetovni akter, |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba daje Uniji status pravne osebe, povečuje možnosti, da se EU pridruži različnim mednarodnim organizacijam, zagotavlja širši obseg pristojnosti pri zunanjem delovanju, ji predvsem z ustanovitvijo mesta podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske službe za zunanje delovanje daje jasnejši in močnejši glas v svetu, spodbuja vse vrste vzajemno koristnega sodelovanja EU z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter skupinami držav in omogoča, da se lahko Unija organizira tako, da lahko postane učinkovit svetovni akter,

| E. | ker mora Unija v skladu s členom 21.2.h Pogodbe o Evropski uniji spodbujati mednarodni sistem, ki temelji na tesnejšem večstranskem sodelovanju in dobrem globalnem upravljanju in ker morajo države članice EU v skladu s členom 32 Pogodbe o Evropski uniji z zbliževanjem svojih ukrepov zagotoviti, da lahko Unija zagovarja svoje interese in vrednote na mednarodnem prizorišču; ker sta za zavezo EU, da bi postala globalni akter, potrebni zmogljivost in volja, da se predlaga pomembne reforme večstranskih organizacij in forumov, |
| --- | --- |

E.

ker mora Unija v skladu s členom 21.2.h Pogodbe o Evropski uniji spodbujati mednarodni sistem, ki temelji na tesnejšem večstranskem sodelovanju in dobrem globalnem upravljanju in ker morajo države članice EU v skladu s členom 32 Pogodbe o Evropski uniji z zbliževanjem svojih ukrepov zagotoviti, da lahko Unija zagovarja svoje interese in vrednote na mednarodnem prizorišču; ker sta za zavezo EU, da bi postala globalni akter, potrebni zmogljivost in volja, da se predlaga pomembne reforme večstranskih organizacij in forumov,

| F. | ker so bile z Lizbonsko pogodbo vzpostavljene nove stalne strukture za zunanje zastopanje Evropske unije, tako da bodo lahko novi predstavniki EU prevzeli naloge, ki jih je prej opravljalo rotirajoče predsedstvo EU, in ker ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje zagotavlja priložnost za izvajanje učinkovite večstranske diplomacije, |
| --- | --- |

F.

ker so bile z Lizbonsko pogodbo vzpostavljene nove stalne strukture za zunanje zastopanje Evropske unije, tako da bodo lahko novi predstavniki EU prevzeli naloge, ki jih je prej opravljalo rotirajoče predsedstvo EU, in ker ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje zagotavlja priložnost za izvajanje učinkovite večstranske diplomacije,

| G. | ker je zastopanje Evropske unije in njenih držav članic v večstranskih organizacijah, na neformalnih vrhunskih srečanjih in v mednarodnih režimih razdrobljeno, pogosto neučinkovito in še vedno zelo različno; ker se je zunanje zastopanje Unije razvijalo nepovezano, nedosledno in bolj ali manj priložnostno; ker bo zelo razdrobljeno zunanje zastopanje verjetno ogrozilo sporočilo in zavezanost Evropske unije učinkovitemu multilateralizmu in svetovnemu upravljanju in ker ji šibke pristojnosti in neučinkoviti mehanizmi za usklajevanje preprečujejo govoriti z enim glasom na mednarodnem prizorišču, s čimer omejujejo njeno odločnost in spodkopavajo njeno verodostojnost; ker bo čim boljše izkoriščanje celotnega potenciala Lizbonske pogodbe na mednarodnem prizorišču zahtevalo močno politično voljo in prožnost držav članic, ko gre za njihovo zastopanje, in ker status EU v mednarodnih organizacijah pogosto zaostaja za razvojem pristojnosti EU, |
| --- | --- |

G.

ker je zastopanje Evropske unije in njenih držav članic v večstranskih organizacijah, na neformalnih vrhunskih srečanjih in v mednarodnih režimih razdrobljeno, pogosto neučinkovito in še vedno zelo različno; ker se je zunanje zastopanje Unije razvijalo nepovezano, nedosledno in bolj ali manj priložnostno; ker bo zelo razdrobljeno zunanje zastopanje verjetno ogrozilo sporočilo in zavezanost Evropske unije učinkovitemu multilateralizmu in svetovnemu upravljanju in ker ji šibke pristojnosti in neučinkoviti mehanizmi za usklajevanje preprečujejo govoriti z enim glasom na mednarodnem prizorišču, s čimer omejujejo njeno odločnost in spodkopavajo njeno verodostojnost; ker bo čim boljše izkoriščanje celotnega potenciala Lizbonske pogodbe na mednarodnem prizorišču zahtevalo močno politično voljo in prožnost držav članic, ko gre za njihovo zastopanje, in ker status EU v mednarodnih organizacijah pogosto zaostaja za razvojem pristojnosti EU,

| H. | ker zunanje zastopanje Evropske unije na mednarodnem prizorišču sega od primerov, ko so vse države članice polnopravne članice, Unija pa je opazovalka (npr. Mednarodni monetarni in finančni odbor, Razvojni odbor, Svet Evrope), do primerov, ko so vse države članice in Evropska unija polnopravne članice (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Svetovna trgovinska organizacija) ali polnopravne udeleženke (npr. skupina G-8/G-20), in organizacij, kjer so nekatere države članice polnopravne članice, Unija pa sploh nima statusa (Varnostni svet Združenih narodov, nekatere mednarodne finančne institucije); ker prihaja do zelo zapletenih situacij, ko imajo Evropska unija in države članice deljene pristojnosti ali pa se združujejo izključne in deljene pristojnosti, |
| --- | --- |

H.

ker zunanje zastopanje Evropske unije na mednarodnem prizorišču sega od primerov, ko so vse države članice polnopravne članice, Unija pa je opazovalka (npr. Mednarodni monetarni in finančni odbor, Razvojni odbor, Svet Evrope), do primerov, ko so vse države članice in Evropska unija polnopravne članice (npr. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Svetovna trgovinska organizacija) ali polnopravne udeleženke (npr. skupina G-8/G-20), in organizacij, kjer so nekatere države članice polnopravne članice, Unija pa sploh nima statusa (Varnostni svet Združenih narodov, nekatere mednarodne finančne institucije); ker prihaja do zelo zapletenih situacij, ko imajo Evropska unija in države članice deljene pristojnosti ali pa se združujejo izključne in deljene pristojnosti,

| I. | ker je svetovna finančna kriza pospešila premik relativne gospodarske teže z razvitih gospodarstev na trge v vzponu in ker bo imela zaradi tega EU močan in učinkovit glas v svetu le, če bo posredovala enotno sporočilo, |
| --- | --- |

I.

ker je svetovna finančna kriza pospešila premik relativne gospodarske teže z razvitih gospodarstev na trge v vzponu in ker bo imela zaradi tega EU močan in učinkovit glas v svetu le, če bo posredovala enotno sporočilo,

| J. | ker so države članice EU za prednostno nalogo sprejele reformo in okrepitev Združenih narodov, da bi zagotovili pravičnejšo geografsko zastopanost, odražali današnje spreminjajoče se geopolitične stvarnosti v članstvu varnostnega sveta in bili sposobni izpolniti svoje dolžnosti ter učinkovito delovati pri iskanju rešitev za svetovne izzive in se odzivati na najpomembnejše grožnje; ker Evropska unija prispeva več kot tretjino rednega proračuna Združenih narodov, več kot dve petini za njihove mirovne operacije ter približno polovico vseh prispevkov za njihove sklade in programe in ker morajo biti njene finančne obveznosti v skladu z njeno politično težo, |
| --- | --- |

J.

ker so države članice EU za prednostno nalogo sprejele reformo in okrepitev Združenih narodov, da bi zagotovili pravičnejšo geografsko zastopanost, odražali današnje spreminjajoče se geopolitične stvarnosti v članstvu varnostnega sveta in bili sposobni izpolniti svoje dolžnosti ter učinkovito delovati pri iskanju rešitev za svetovne izzive in se odzivati na najpomembnejše grožnje; ker Evropska unija prispeva več kot tretjino rednega proračuna Združenih narodov, več kot dve petini za njihove mirovne operacije ter približno polovico vseh prispevkov za njihove sklade in programe in ker morajo biti njene finančne obveznosti v skladu z njeno politično težo,

| K. | ker so institucionalni mehanizmi, kot je vse tesnejše in učinkovitejše usklajevanje med državami članicami EU, lahko način uresničevanja cilja skupne zunanje zastopanosti EU in njenih držav članic in ker bi posvetovanja med nacionalnimi in Evropskim parlamentom na področju SZVP in SVOP lahko postala pobuda za to, |
| --- | --- |

K.

ker so institucionalni mehanizmi, kot je vse tesnejše in učinkovitejše usklajevanje med državami članicami EU, lahko način uresničevanja cilja skupne zunanje zastopanosti EU in njenih držav članic in ker bi posvetovanja med nacionalnimi in Evropskim parlamentom na področju SZVP in SVOP lahko postala pobuda za to,

| L. | ker je z reformo glasov in kvot v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki iz leta 2010 prišlo do večjega števila glasov in zastopanosti trgov v vzponu in držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah, kar so olajšali tudi prispevki Evropske unije; ker vloga, ki jo ima Unija ne glede na višino prispevka pri kapitalu teh institucij, ne ustreza povsem njenemu pomenu v svetovnem gospodarstvu in trgovini in ker sedanji ustroj zunanjega zastopanja prinaša visoke stroške za izmenjavo in usklajevanje, |
| --- | --- |

L.

ker je z reformo glasov in kvot v Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki iz leta 2010 prišlo do večjega števila glasov in zastopanosti trgov v vzponu in držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah, kar so olajšali tudi prispevki Evropske unije; ker vloga, ki jo ima Unija ne glede na višino prispevka pri kapitalu teh institucij, ne ustreza povsem njenemu pomenu v svetovnem gospodarstvu in trgovini in ker sedanji ustroj zunanjega zastopanja prinaša visoke stroške za izmenjavo in usklajevanje,

| M. | ker bi moral skupni cilj Evropske unije in zveze NATO za "strateško partnerstvo" omogočiti učinkovito sinergijo in večjo optimizacijo sredstev obeh organizacij ter zagotoviti učinkovito sodelovanje; ker bi morala Evropska unija in zveza NATO zagotavljati učinkovito krizno upravljanje, da bi našli najboljši odgovor na krizo, z resnično usklajenim delovanjem in največjim izkoriščanjem znanja in sredstev obeh organizacij v skladu z zaključki vrhunskega srečanja NATA v Washingtonu leta 1999, Evropskega sveta v Nici leta 2002, skupne izjave EU-NATO z dne 16. decembra 2002 in ob upoštevanju izida lizbonskega vrhunskega srečanja z novembra 2010, |
| --- | --- |

M.

ker bi moral skupni cilj Evropske unije in zveze NATO za "strateško partnerstvo" omogočiti učinkovito sinergijo in večjo optimizacijo sredstev obeh organizacij ter zagotoviti učinkovito sodelovanje; ker bi morala Evropska unija in zveza NATO zagotavljati učinkovito krizno upravljanje, da bi našli najboljši odgovor na krizo, z resnično usklajenim delovanjem in največjim izkoriščanjem znanja in sredstev obeh organizacij v skladu z zaključki vrhunskega srečanja NATA v Washingtonu leta 1999, Evropskega sveta v Nici leta 2002, skupne izjave EU-NATO z dne 16. decembra 2002 in ob upoštevanju izida lizbonskega vrhunskega srečanja z novembra 2010,

| N. | ker bi morala mednarodna diplomacija vrhunskih srečanj povečati svoj potencial in spodbuditi širše večstransko sodelovanje z namenom gradnje svetovne varnosti s pomočjo uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja in povečanja človekove varnosti, |
| --- | --- |

N.

ker bi morala mednarodna diplomacija vrhunskih srečanj povečati svoj potencial in spodbuditi širše večstransko sodelovanje z namenom gradnje svetovne varnosti s pomočjo uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja in povečanja človekove varnosti,

| O. | ker bodo imele korenite demografske spremembe, ki potekajo znotraj in zunaj EU, posledice za multilateralizem, saj se bo z novo stvarnostjo izvajalo pritisk za poziv za prilagoditev članstva, sedežev in glasovalnih pravic v večstranskih organizacijah; ker bi morala Evropska unija v okviru uravnoteženja zastopanosti, ki bo nedvomno bistveno vplivalo na države EU, od gospodarstev v vzponu ustrezno in z uporabo svojih diplomatskih instrumentov zahtevati zavezo za tvorno in pregledno vedenje v razvijajočem se večstranskem sistemu, in sicer na področjih trajnostnega razvoja, izkoreninjenja revščine, boja proti terorizmu in mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter podnebnih sprememb; ker bo sodelovanje Unije v nastajajočih strukturah za svetovno upravljanje ter pri pogajanjih o novih pravilih in načelih zahtevalo kompromise s tistimi državami in novimi akterji, ki si prizadevajo, da bi bil njihov glas slišan na mednarodnem prizorišču, |
| --- | --- |

O.

ker bodo imele korenite demografske spremembe, ki potekajo znotraj in zunaj EU, posledice za multilateralizem, saj se bo z novo stvarnostjo izvajalo pritisk za poziv za prilagoditev članstva, sedežev in glasovalnih pravic v večstranskih organizacijah; ker bi morala Evropska unija v okviru uravnoteženja zastopanosti, ki bo nedvomno bistveno vplivalo na države EU, od gospodarstev v vzponu ustrezno in z uporabo svojih diplomatskih instrumentov zahtevati zavezo za tvorno in pregledno vedenje v razvijajočem se večstranskem sistemu, in sicer na področjih trajnostnega razvoja, izkoreninjenja revščine, boja proti terorizmu in mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter podnebnih sprememb; ker bo sodelovanje Unije v nastajajočih strukturah za svetovno upravljanje ter pri pogajanjih o novih pravilih in načelih zahtevalo kompromise s tistimi državami in novimi akterji, ki si prizadevajo, da bi bil njihov glas slišan na mednarodnem prizorišču,

| P. | ker bi morale biti naslednje dejavnosti v osrčju zunanjih ukrepov EU: spodbujanje demokracije in spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, svobode izražanja, pravne države, krepitve varnosti, demokratične stabilnosti, napredka ter poštene razdelitve dohodka, bogastva in priložnosti v družbi; ker bi morala biti dodatna krepitev mednarodnega sistema kazenskega prava z namenom spodbujanja odgovornosti, dokončanja prakse nekaznovanosti in spodbujanja pomembnega dela, ki ga je opravilo Mednarodno kazensko sodišče kot edina stalna in neodvisna pravosodna institucija, sestavni del vseh zunanjih ukrepov EU, |
| --- | --- |

P.

ker bi morale biti naslednje dejavnosti v osrčju zunanjih ukrepov EU: spodbujanje demokracije in spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, svobode izražanja, pravne države, krepitve varnosti, demokratične stabilnosti, napredka ter poštene razdelitve dohodka, bogastva in priložnosti v družbi; ker bi morala biti dodatna krepitev mednarodnega sistema kazenskega prava z namenom spodbujanja odgovornosti, dokončanja prakse nekaznovanosti in spodbujanja pomembnega dela, ki ga je opravilo Mednarodno kazensko sodišče kot edina stalna in neodvisna pravosodna institucija, sestavni del vseh zunanjih ukrepov EU,

Okrepitev vloge Evropske unije v večstranskem sistemu

| 1. | ugotavlja, da so mehanizmi EU za doseganje soglasja in usklajeno delovanje zgled za mednarodni red na podlagi pravil, zato poudarja, da mora EU sodelovati z vodilnimi silami v regiji ter dejavno sodelovati pri oblikovanju in izboljšanju mednarodnega okolja, ki bo EU omogočilo uspešno spodbujanje vrednot in interesov, kakor zahteva pogodba; meni, da je, če želi Evropska unija biti svetovni akter in ohraniti svoje mesto ter okrepiti notranjo usklajenost, ki je nujna za zagovarjanje enotnega stališča, zlasti na področjih, kjer ima izključne ali deljene pristojnosti, bistvena njena sposobnost oblikovati večstransko sodelovanje oziroma voditi skupno ukrepanje pri odgovarjanju na mednarodne izzive, zlasti na tiste, ki nastajajo zaradi odgovornosti na področju zaščite in zaradi potrebe po izboljšanju varnosti ljudi kot sredstev za doseganje globalne varnosti; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so mehanizmi EU za doseganje soglasja in usklajeno delovanje zgled za mednarodni red na podlagi pravil, zato poudarja, da mora EU sodelovati z vodilnimi silami v regiji ter dejavno sodelovati pri oblikovanju in izboljšanju mednarodnega okolja, ki bo EU omogočilo uspešno spodbujanje vrednot in interesov, kakor zahteva pogodba; meni, da je, če želi Evropska unija biti svetovni akter in ohraniti svoje mesto ter okrepiti notranjo usklajenost, ki je nujna za zagovarjanje enotnega stališča, zlasti na področjih, kjer ima izključne ali deljene pristojnosti, bistvena njena sposobnost oblikovati večstransko sodelovanje oziroma voditi skupno ukrepanje pri odgovarjanju na mednarodne izzive, zlasti na tiste, ki nastajajo zaradi odgovornosti na področju zaščite in zaradi potrebe po izboljšanju varnosti ljudi kot sredstev za doseganje globalne varnosti;

| 2. | poudarja strmo naraščanje števila političnih in humanitarnih kriz v svetu, kar zahteva boljše večstranske ukrepe EU in njihovo večjo usmerjenost v preventivno delovanje; zato poudarja, da mora EU izkoristiti trenutne razmere in bolje uporabiti svoje instrumente za zunanjo politiko, da bi bolje izkoristila svoj vpliv v mednarodnih organizacijah in prevzela vodilno vlogo pri učinkovitejšem reševanju sedanjih in prihodnjih mednarodnih kriz; |
| --- | --- |

2.

poudarja strmo naraščanje števila političnih in humanitarnih kriz v svetu, kar zahteva boljše večstranske ukrepe EU in njihovo večjo usmerjenost v preventivno delovanje; zato poudarja, da mora EU izkoristiti trenutne razmere in bolje uporabiti svoje instrumente za zunanjo politiko, da bi bolje izkoristila svoj vpliv v mednarodnih organizacijah in prevzela vodilno vlogo pri učinkovitejšem reševanju sedanjih in prihodnjih mednarodnih kriz;

| 3. | meni, da je treba nedržavne akterje dodatno vključiti v večstransko oblikovanje politik ter spodbujati in olajšati boljše posvetovanje z organizacijami civilne družbe in s socialnimi partnerji v prihodnjih strukturah upravljanja mednarodnih organizacij; priznava, da so njihovi viri, strokovno znanje in domet ključni za povečanje verodostojnosti in učinkovitosti večstranskega sodelovanja; opozarja, da je treba pri reševanju kriznih razmer uporabiti pristop od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba nedržavne akterje dodatno vključiti v večstransko oblikovanje politik ter spodbujati in olajšati boljše posvetovanje z organizacijami civilne družbe in s socialnimi partnerji v prihodnjih strukturah upravljanja mednarodnih organizacij; priznava, da so njihovi viri, strokovno znanje in domet ključni za povečanje verodostojnosti in učinkovitosti večstranskega sodelovanja; opozarja, da je treba pri reševanju kriznih razmer uporabiti pristop od spodaj navzgor;

| 4. | poudarja, da bi morala EU s krepitvijo sodelovanja, izboljšanjem institucij in pritegnitvijo vseh zainteresiranih strani prevzeti dejavno in vodilno vlogo v reformi svetovnega upravljanja, da bi bile mednarodne institucije in organizacije legitimnejše, učinkovitejše in bolj naklonjene skupni odgovornosti, ter okrepiti svoj položaj, uresničevati zadane cilje in prednostne naloge ter spodbujati načela, vrednote in interese za oblikovanje tega procesa; vztraja, da morata podpredsednica/visoka predstavnica in Komisija v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom redno ocenjevati svoj prispevek k reformi svetovnega upravljanja in preučiti, kako reforme lahko koristijo EU pri opredeljevanju in vzpostavljanju njene večje vloge; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morala EU s krepitvijo sodelovanja, izboljšanjem institucij in pritegnitvijo vseh zainteresiranih strani prevzeti dejavno in vodilno vlogo v reformi svetovnega upravljanja, da bi bile mednarodne institucije in organizacije legitimnejše, učinkovitejše in bolj naklonjene skupni odgovornosti, ter okrepiti svoj položaj, uresničevati zadane cilje in prednostne naloge ter spodbujati načela, vrednote in interese za oblikovanje tega procesa; vztraja, da morata podpredsednica/visoka predstavnica in Komisija v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom redno ocenjevati svoj prispevek k reformi svetovnega upravljanja in preučiti, kako reforme lahko koristijo EU pri opredeljevanju in vzpostavljanju njene večje vloge;

| 5. | meni, da bi morale države članice na Evropsko unijo vse bolj gledati kot na sredstvo za povečanje moči pri doseganju lastnih ciljev, ki jih sicer same ne bi mogle doseči, in ji kot taki zaupati, ter da govorjenje EU z enim glasom ne povečuje le njihovih možnosti za uspeh, temveč tudi legitimnost in verodostojnost EU kot pomembnega mednarodnega akterja v nastajajočem medpolarnem svetu; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morale države članice na Evropsko unijo vse bolj gledati kot na sredstvo za povečanje moči pri doseganju lastnih ciljev, ki jih sicer same ne bi mogle doseči, in ji kot taki zaupati, ter da govorjenje EU z enim glasom ne povečuje le njihovih možnosti za uspeh, temveč tudi legitimnost in verodostojnost EU kot pomembnega mednarodnega akterja v nastajajočem medpolarnem svetu;

| 6. | poudarja, da je treba pri zunanjem zastopanju uporabiti strateški pristop in jasno utemeljitev ter oblikovati posebno strategijo EU za vsako večstransko organizacijo, da bi povečali vlogo EU in okrepili njen položaj; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj pripravita belo knjigo o vlogi EU v večstranskih organizacijah, v kateri bi predlagala poglobljen in strateški pristop za bližnjo in srednjeročno prihodnost do leta 2020; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba pri zunanjem zastopanju uporabiti strateški pristop in jasno utemeljitev ter oblikovati posebno strategijo EU za vsako večstransko organizacijo, da bi povečali vlogo EU in okrepili njen položaj; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj pripravita belo knjigo o vlogi EU v večstranskih organizacijah, v kateri bi predlagala poglobljen in strateški pristop za bližnjo in srednjeročno prihodnost do leta 2020;

| 7. | opozarja, da je vloga podpredsednice/visoke predstavnice, da zastopa diplomacijo Evropske unije in podaja stališča v njenem imenu, zato bi moral biti njen položaj v večstranskih organizacijah uveljavljen; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je vloga podpredsednice/visoke predstavnice, da zastopa diplomacijo Evropske unije in podaja stališča v njenem imenu, zato bi moral biti njen položaj v večstranskih organizacijah uveljavljen;

| 8. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj sistematično in strateško pregledajo sedanjo ureditev vloge in institucionalne zastopanosti Unije v večstranskih organizacijah ter naj poiščejo načine, kako bi lahko postopno okrepili njeno zunanje zastopanje v skladu z obsegom pristojnosti in institucionalnimi novostmi iz Lizbonske pogodbe ter vzpostavili novo ravnovesje med institucijami Unije in državami članicami; poleg tega poziva EU in države članice, naj opredelijo organe, v katerih je sedanje stanje zastarelo, neobičajno in neučinkovito ter ga je treba ponovno pretehtati in spremeniti; zato poudarja, da je potrebna večja usklajenost med različnimi vrstami statusa EU v večstranskih organizacijah in pogodbenih shemah zaradi institucionalne doslednosti, ter poziva Svet, naj pripravi jasen okvir; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj sistematično in strateško pregledajo sedanjo ureditev vloge in institucionalne zastopanosti Unije v večstranskih organizacijah ter naj poiščejo načine, kako bi lahko postopno okrepili njeno zunanje zastopanje v skladu z obsegom pristojnosti in institucionalnimi novostmi iz Lizbonske pogodbe ter vzpostavili novo ravnovesje med institucijami Unije in državami članicami; poleg tega poziva EU in države članice, naj opredelijo organe, v katerih je sedanje stanje zastarelo, neobičajno in neučinkovito ter ga je treba ponovno pretehtati in spremeniti; zato poudarja, da je potrebna večja usklajenost med različnimi vrstami statusa EU v večstranskih organizacijah in pogodbenih shemah zaradi institucionalne doslednosti, ter poziva Svet, naj pripravi jasen okvir;

| 9. | meni, da v današnjem času fiskalne strogosti in zmanjševanja proračuna evropsko sodelovanje ni možnost, ampak nujnost; pozdravlja ekonomijo obsega z namenom posodobiti, racionalizirati in združiti kolektivno diplomacijo držav članic prek Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije in delegacij EU, cilj pa je odpraviti nepotrebne postopkovne zaplete in drago podvajanje navzočnosti na mnogih mednarodnih forumih; meni, da je za ta prizadevanja nujno pridobiti podporo drugih članic večstranskih organizacij, za kar so potrebne skrbne priprave; |
| --- | --- |

9.

meni, da v današnjem času fiskalne strogosti in zmanjševanja proračuna evropsko sodelovanje ni možnost, ampak nujnost; pozdravlja ekonomijo obsega z namenom posodobiti, racionalizirati in združiti kolektivno diplomacijo držav članic prek Evropske službe za zunanje delovanje, Komisije in delegacij EU, cilj pa je odpraviti nepotrebne postopkovne zaplete in drago podvajanje navzočnosti na mnogih mednarodnih forumih; meni, da je za ta prizadevanja nujno pridobiti podporo drugih članic večstranskih organizacij, za kar so potrebne skrbne priprave;

| 10. | meni, da bi morala biti EU kot splošno pravilo in v skladu z duhom Lizbonske pogodbe v primeru izključnih pristojnosti vodilni akter s polnopravnim članstvom v posamezni večstranski organizaciji, države članice pa bi bile lahko, a ne nujno, navzoče kot članice, vendar običajno ne v neodvisni vlogi; meni, da bi morale države članice, če bodo ohranile nacionalno zastopstvo v organizacijah, v katerih ima EU izključne pristojnosti, podpreti stališče, ki ga je EU izrazila v njihovem imenu; prav tako meni, da bi v primeru prevlade deljenih pristojnosti Unije moralo veljati pravilo, da so članice tako Unija kot njene države članice, pri čemer pa bi se bilo treba izogniti razhajanjem pri glasovanju EU in posameznih držav članic; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala biti EU kot splošno pravilo in v skladu z duhom Lizbonske pogodbe v primeru izključnih pristojnosti vodilni akter s polnopravnim članstvom v posamezni večstranski organizaciji, države članice pa bi bile lahko, a ne nujno, navzoče kot članice, vendar običajno ne v neodvisni vlogi; meni, da bi morale države članice, če bodo ohranile nacionalno zastopstvo v organizacijah, v katerih ima EU izključne pristojnosti, podpreti stališče, ki ga je EU izrazila v njihovem imenu; prav tako meni, da bi v primeru prevlade deljenih pristojnosti Unije moralo veljati pravilo, da so članice tako Unija kot njene države članice, pri čemer pa bi se bilo treba izogniti razhajanjem pri glasovanju EU in posameznih držav članic;

| 11. | poudarja, da je treba zaradi poznih in razglašenih odzivov držav članic EU na politične nemire, ki se širijo v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, bolje izkoristiti institucionalne novosti Lizbonske pogodbe, da se zagotovi hitrejše in doslednejše delovanje; poleg tega poudarja, da mora EU postati boljša pri preprečevanju sporov in izboljšati svoje zmogljivosti kriznega upravljanja, da bo lahko proaktivno reševala prihodnje krize; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba zaradi poznih in razglašenih odzivov držav članic EU na politične nemire, ki se širijo v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, bolje izkoristiti institucionalne novosti Lizbonske pogodbe, da se zagotovi hitrejše in doslednejše delovanje; poleg tega poudarja, da mora EU postati boljša pri preprečevanju sporov in izboljšati svoje zmogljivosti kriznega upravljanja, da bo lahko proaktivno reševala prihodnje krize;

| 12. | priznava osrednjo vlogo EU v misiji proti piratom ATALANTA, v kateri pomorske sile EU prevzemajo vodilno vlogo v mednarodnem okviru s podporo misije Afriške unije (AMISOM) in z usklajevanjem dejavnosti mornarice Nata in nacionalnih mornaric na bojišču; |
| --- | --- |

12.

priznava osrednjo vlogo EU v misiji proti piratom ATALANTA, v kateri pomorske sile EU prevzemajo vodilno vlogo v mednarodnem okviru s podporo misije Afriške unije (AMISOM) in z usklajevanjem dejavnosti mornarice Nata in nacionalnih mornaric na bojišču;

| 13. | poudarja, da je treba zlasti delegacije EU, ki delujejo pri skupinah mednarodnih organizacij, torej v New Yorku, Ženevi, Parizu, Rimu, na Dunaju in v Nairobiju, močno okrepiti z izurjenim osebjem brez poseganja v ostale delegacije EU, da bi uspešno in učinkovito zastopale interese EU; obenem tudi poudarja, da je treba zagotoviti dodatna sredstva za sedež Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti za njene strukture za krizno upravljanje in generalni direktorat za globalna in večstranska vprašanja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba zlasti delegacije EU, ki delujejo pri skupinah mednarodnih organizacij, torej v New Yorku, Ženevi, Parizu, Rimu, na Dunaju in v Nairobiju, močno okrepiti z izurjenim osebjem brez poseganja v ostale delegacije EU, da bi uspešno in učinkovito zastopale interese EU; obenem tudi poudarja, da je treba zagotoviti dodatna sredstva za sedež Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti za njene strukture za krizno upravljanje in generalni direktorat za globalna in večstranska vprašanja;

Vloga Evropske unije v sistemu Združenih narodov

| 14. | glede na to, da so Združeni narodi edina mednarodna organizacija, kjer so zastopane vse države sveta in so glavni forum, v katerem je mogoče doseči učinkovit multilateralizem, poziva EU in države članice, naj si prizadevajo okrepiti vlogo EU in njene možnosti v tem svetovnem večstranskem okviru; poudarja, da mora Evropska unija strateško podporo Združenim narodom preoblikovati, zlasti glede njene politike in sredstev za ukrepanje na humanitarnem področju (odziv na krize in nujne razmere, razvojna pomoč, spopadanje z revščino, spodbujanje solidarnosti v primeru naravnih katastrof) ter na področju reševanja sporov; poziva EU, naj se dosledno zavzema za krepitev civilnih instrumentov Združenih narodov in za to, da bodo vse države, skupine držav in večstranski partnerji strogo spoštovali in uporabljali mednarodno pravo; |
| --- | --- |

14.

glede na to, da so Združeni narodi edina mednarodna organizacija, kjer so zastopane vse države sveta in so glavni forum, v katerem je mogoče doseči učinkovit multilateralizem, poziva EU in države članice, naj si prizadevajo okrepiti vlogo EU in njene možnosti v tem svetovnem večstranskem okviru; poudarja, da mora Evropska unija strateško podporo Združenim narodom preoblikovati, zlasti glede njene politike in sredstev za ukrepanje na humanitarnem področju (odziv na krize in nujne razmere, razvojna pomoč, spopadanje z revščino, spodbujanje solidarnosti v primeru naravnih katastrof) ter na področju reševanja sporov; poziva EU, naj se dosledno zavzema za krepitev civilnih instrumentov Združenih narodov in za to, da bodo vse države, skupine držav in večstranski partnerji strogo spoštovali in uporabljali mednarodno pravo;

| 15. | ker je EU v več programih in konferencah ZN (Program Združenih narodov za razvoj, Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj, Urad visokega komisarja ZN za človekove pravice, Svet ZN za človekove pravice) le opazovalka, čeprav prispeva precejšnja finančna sredstva in ima velike politične interese, poziva EU in države članice, naj najdejo rešitev za takšno razhajanje; |
| --- | --- |

15.

ker je EU v več programih in konferencah ZN (Program Združenih narodov za razvoj, Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj, Urad visokega komisarja ZN za človekove pravice, Svet ZN za človekove pravice) le opazovalka, čeprav prispeva precejšnja finančna sredstva in ima velike politične interese, poziva EU in države članice, naj najdejo rešitev za takšno razhajanje;

| 16. | vztraja, da je treba vzpostaviti novo institucionalno ravnovesje med vse večjo vlogo skupine G-20, Združenimi narodi in njihovimi agencijami ter tudi mednarodnimi finančnimi institucijami; pri tem poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj okrepijo svetovno upravljanje ter poiščejo rešitve za boljše usklajevanje med skupinami G ter sistemom Združenih narodov, pri čemer bi lahko te skupine koristno pokrivale ekonomsko razsežnost, Združeni narodi pa bi ohranili osrednjo vlogo in ostali legitimen organ za svetovno ukrepanje; upoštevajoč, da sta skupini G-8 in G-20 pomembna foruma za opredelitev svetovnih odzivov, kjer mora Evropska unija še naprej dejavno prispevati s pomočjo usklajenih stališč, zato poziva Unijo in države članice, naj si prizadevajo za izboljšave svetovnega upravljanja, s katerimi bi najbolj izkoristili sinergije in dopolnjevanje ter ne bi ogrozili sistema Združenih narodov; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da je treba vzpostaviti novo institucionalno ravnovesje med vse večjo vlogo skupine G-20, Združenimi narodi in njihovimi agencijami ter tudi mednarodnimi finančnimi institucijami; pri tem poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj okrepijo svetovno upravljanje ter poiščejo rešitve za boljše usklajevanje med skupinami G ter sistemom Združenih narodov, pri čemer bi lahko te skupine koristno pokrivale ekonomsko razsežnost, Združeni narodi pa bi ohranili osrednjo vlogo in ostali legitimen organ za svetovno ukrepanje; upoštevajoč, da sta skupini G-8 in G-20 pomembna foruma za opredelitev svetovnih odzivov, kjer mora Evropska unija še naprej dejavno prispevati s pomočjo usklajenih stališč, zato poziva Unijo in države članice, naj si prizadevajo za izboljšave svetovnega upravljanja, s katerimi bi najbolj izkoristili sinergije in dopolnjevanje ter ne bi ogrozili sistema Združenih narodov;

Generalna skupščina Združenih narodov

| 17. | glede na to, da je Evropska unija ohranila status opazovalke v Generalni skupščini Združenih narodov ter v skladu z Listino ZN ter njihovo medvladno naravo, poziva EU, naj zagotovi potrebno ureditev za učinkovito sodelovanje pri delu Generalne skupščine Združenih narodov, z uporabo vseh pooblastil, ki ji jih podeljuje status organizacije za regionalno povezovanje in s temeljitim in poglobljenim posvetovanjem s članicami ZN, tako da bodo lahko novi predstavniki Unije pravočasno in učinkovito spregovorili o svetovnih vprašanjih; |
| --- | --- |

17.

glede na to, da je Evropska unija ohranila status opazovalke v Generalni skupščini Združenih narodov ter v skladu z Listino ZN ter njihovo medvladno naravo, poziva EU, naj zagotovi potrebno ureditev za učinkovito sodelovanje pri delu Generalne skupščine Združenih narodov, z uporabo vseh pooblastil, ki ji jih podeljuje status organizacije za regionalno povezovanje in s temeljitim in poglobljenim posvetovanjem s članicami ZN, tako da bodo lahko novi predstavniki Unije pravočasno in učinkovito spregovorili o svetovnih vprašanjih;

| 18. | toplo pozdravlja Resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, ki je bila sprejeta 3. maja 2011 in upošteva institucionalne spremembe, ki jih je prinesla Lizbonska strategija, ter predstavnikom EU omogoča pravočasno ter učinkovito predstavljanje in zagovarjanje stališč EU pri Združenih narodih na več načinov, ki delegaciji EU omogočajo nastop, pa tudi pravico do odgovora in predstavitve ustnih predlogov in predlogov sprememb; |
| --- | --- |

18.

toplo pozdravlja Resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, ki je bila sprejeta 3. maja 2011 in upošteva institucionalne spremembe, ki jih je prinesla Lizbonska strategija, ter predstavnikom EU omogoča pravočasno ter učinkovito predstavljanje in zagovarjanje stališč EU pri Združenih narodih na več načinov, ki delegaciji EU omogočajo nastop, pa tudi pravico do odgovora in predstavitve ustnih predlogov in predlogov sprememb;

| 19. | glede na vse večjo vlogo regionalnih blokov v mednarodnih zadevah in ob popolnem spoštovanju medvladne narave ZN poziva države članice EU, naj spodbujajo spremembo strukture članstva v Generalni skupščini ZN, tako da se izboljša status regionalnih organizacij za povezovanje s povečanjem ravni povezovanja, kot je na primer pridobitev lastnega statusa pravne osebe, s čimer bi postale okrepljeni opazovalci; |
| --- | --- |

19.

glede na vse večjo vlogo regionalnih blokov v mednarodnih zadevah in ob popolnem spoštovanju medvladne narave ZN poziva države članice EU, naj spodbujajo spremembo strukture članstva v Generalni skupščini ZN, tako da se izboljša status regionalnih organizacij za povezovanje s povečanjem ravni povezovanja, kot je na primer pridobitev lastnega statusa pravne osebe, s čimer bi postale okrepljeni opazovalci;

Varnostni svet Združenih narodov

| 20. | poudarja, da je potrebna poglobljena reforma Varnostnega sveta Združenih narodov na podlagi prvega pogajalskega besedila in široke podpore taki reformi, da se oblikuje jasnejša opredelitev pristojnosti Varnostnega sveta ZN glede na druge organe ZN ter zagotovi pregled njegovih delovnih nalog; prav tako poudarja, da je treba okrepiti legitimnost, regionalno zastopanost in učinkovitost Varnostnega sveta Združenih narodov, države članice pa morajo o teh vprašanjih oblikovati enotnejše stališče; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je potrebna poglobljena reforma Varnostnega sveta Združenih narodov na podlagi prvega pogajalskega besedila in široke podpore taki reformi, da se oblikuje jasnejša opredelitev pristojnosti Varnostnega sveta ZN glede na druge organe ZN ter zagotovi pregled njegovih delovnih nalog; prav tako poudarja, da je treba okrepiti legitimnost, regionalno zastopanost in učinkovitost Varnostnega sveta Združenih narodov, države članice pa morajo o teh vprašanjih oblikovati enotnejše stališče;

| 21. | ponovno izraža zahtevo, da stalni sedež EU v razširjenem Varnostnem svetu Združenih narodov v skladu s cilji Lizbonske pogodbe za boljšo zunanjo politiko in večjo vlogo EU na področju svetovnega miru, varnosti in ureditve, ostane osrednji, dolgoročni cilj Evropske unije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame pobudo, da bodo države članice oblikovale skupno stališče v zvezi s tem; da se v prihodnje doseže ta cilj, predlaga, da si je treba prizadevati za predhodno uskladitev stališč v Svetu EU, za uvedbo novih stalnih članic v Varnostni svet ZN ter za spremembo načina za sprejemanje odločitev v smeri morebitne uporabe velike kvalificirane večine; |
| --- | --- |

21.

ponovno izraža zahtevo, da stalni sedež EU v razširjenem Varnostnem svetu Združenih narodov v skladu s cilji Lizbonske pogodbe za boljšo zunanjo politiko in večjo vlogo EU na področju svetovnega miru, varnosti in ureditve, ostane osrednji, dolgoročni cilj Evropske unije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prevzame pobudo, da bodo države članice oblikovale skupno stališče v zvezi s tem; da se v prihodnje doseže ta cilj, predlaga, da si je treba prizadevati za predhodno uskladitev stališč v Svetu EU, za uvedbo novih stalnih članic v Varnostni svet ZN ter za spremembo načina za sprejemanje odločitev v smeri morebitne uporabe velike kvalificirane večine;

| 22. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj si v svoji vlogi predsednice Sveta za zunanje zadeve prizadeva za oblikovanje skupnih stališč EU o vprašanjih, o katerih odloča Varnostni svet ZN, da se takšna stališča izvedejo s skupno prakso glasovanja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj igrajo dejavnejšo vlogo pri vzpostavljanju mehanizmov sodelovanja, s katerimi bi zagotovili, da bi države članice EU s sedežem v Varnostnem svetu ZN branile skupno stališče EU; |
| --- | --- |

22.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj si v svoji vlogi predsednice Sveta za zunanje zadeve prizadeva za oblikovanje skupnih stališč EU o vprašanjih, o katerih odloča Varnostni svet ZN, da se takšna stališča izvedejo s skupno prakso glasovanja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj igrajo dejavnejšo vlogo pri vzpostavljanju mehanizmov sodelovanja, s katerimi bi zagotovili, da bi države članice EU s sedežem v Varnostnem svetu ZN branile skupno stališče EU;

| 23. | poziva države članice EU v Varnostnem svetu Združenih narodov, naj druge članice EU ustrezno obveščajo o svojih stališčih in dejavnostih ter jim posredujejo informacije o dogajanju v Varnostnem svetu; pozdravlja novo uveljavljeno prakso, ko je predstavnik EU običajno povabljen na večino rednih sej Varnostnega sveta in lahko sodeluje z omejeno pravico do besede; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice EU v Varnostnem svetu Združenih narodov, naj druge članice EU ustrezno obveščajo o svojih stališčih in dejavnostih ter jim posredujejo informacije o dogajanju v Varnostnem svetu; pozdravlja novo uveljavljeno prakso, ko je predstavnik EU običajno povabljen na večino rednih sej Varnostnega sveta in lahko sodeluje z omejeno pravico do besede;

Svet ZN za človekove pravice

| 24. | poudarja, da je treba usklajevati stališča držav članic EU ter povečati doslednost, prepoznavnost in verodostojnost delovanja EU v Svetu ZN za človekove pravice; pozdravlja ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo v sistemu Evropske službe za zunanje delovanje in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo nova ureditev povečala zmogljivosti EU za delovanje na medregionalni ravni in njeno sodelovanje z državami iz drugih blokov pri skupnih pobudah; zagovarja stališče, da je treba izoblikovati jasna merila za članstvo v Svetu ZN za človekove pravice in da državam, v katerih so kršitve človekovih pravic pogoste in splošno razširjene, ne bi smeli dovoliti, da postanejo članice tega organa; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejmeta ukrepe za čimprejšnje dokončanje združitve nekdanjih delegacij Sveta in Komisije v Ženevi; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba usklajevati stališča držav članic EU ter povečati doslednost, prepoznavnost in verodostojnost delovanja EU v Svetu ZN za človekove pravice; pozdravlja ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo v sistemu Evropske službe za zunanje delovanje in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo nova ureditev povečala zmogljivosti EU za delovanje na medregionalni ravni in njeno sodelovanje z državami iz drugih blokov pri skupnih pobudah; zagovarja stališče, da je treba izoblikovati jasna merila za članstvo v Svetu ZN za človekove pravice in da državam, v katerih so kršitve človekovih pravic pogoste in splošno razširjene, ne bi smeli dovoliti, da postanejo članice tega organa; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejmeta ukrepe za čimprejšnje dokončanje združitve nekdanjih delegacij Sveta in Komisije v Ženevi;

Vloga EU v mednarodnih finančnih institucijah

| 25. | poudarja, da je treba pregledati dogovore za zastopanje euroobmočja/EU v mednarodnih organih na področju gospodarske, denarne in finančne stabilnosti, ob upoštevanju vloge, ki jo ima kot ena največjih svetovnih gospodarskih sil; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba pregledati dogovore za zastopanje euroobmočja/EU v mednarodnih organih na področju gospodarske, denarne in finančne stabilnosti, ob upoštevanju vloge, ki jo ima kot ena največjih svetovnih gospodarskih sil;

Mednarodni denarni sklad (MDS)

| 26. | glede na gospodarske in denarne pristojnosti EU, na svetovni doseg euroobmočja in na njegovo vse večjo odgovornost za stabilnost svetovnega gospodarstva vztraja, da je treba pri sodelovanju v mednarodnem ekonomskem in finančnem upravljanju predstaviti enoten pogled; |
| --- | --- |

26.

glede na gospodarske in denarne pristojnosti EU, na svetovni doseg euroobmočja in na njegovo vse večjo odgovornost za stabilnost svetovnega gospodarstva vztraja, da je treba pri sodelovanju v mednarodnem ekonomskem in finančnem upravljanju predstaviti enoten pogled;

| 27. | trenutno imajo v Mednarodnem denarnem skladu Nemčija, Združeno kraljestvo in Francija po en sedež, ostale države članice pa so razpršene med sedem volilnih skupin, zato poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj obravnavajo vprašanje neučinkovite zunanje gospodarske in finančne zastopanosti, ki omejuje vpliv Evropske unije, čeprav imajo njene države članice skupaj več kot 30 odstotkov glasov v MDS; ker je denarna politika izključna pristojnost EU za države članice z enotno skupno valuto, poziva Unijo in ustrezne države članice, naj se nemudoma dogovorijo o skupnem sedežu in volilni skupini v izvršnem odboru MDS, po možnosti sprva kot skupini euroobmočja, da bi dolgoročno zagotovili dosledno zastopanje Unije, kjer bi pod nazorom Evropskega parlamenta sodelovala Komisija; |
| --- | --- |

27.

trenutno imajo v Mednarodnem denarnem skladu Nemčija, Združeno kraljestvo in Francija po en sedež, ostale države članice pa so razpršene med sedem volilnih skupin, zato poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj obravnavajo vprašanje neučinkovite zunanje gospodarske in finančne zastopanosti, ki omejuje vpliv Evropske unije, čeprav imajo njene države članice skupaj več kot 30 odstotkov glasov v MDS; ker je denarna politika izključna pristojnost EU za države članice z enotno skupno valuto, poziva Unijo in ustrezne države članice, naj se nemudoma dogovorijo o skupnem sedežu in volilni skupini v izvršnem odboru MDS, po možnosti sprva kot skupini euroobmočja, da bi dolgoročno zagotovili dosledno zastopanje Unije, kjer bi pod nazorom Evropskega parlamenta sodelovala Komisija;

| 28. | opozarja EU in njene države članice, naj izkoristijo priložnost naslednjih rednih volitev izvršnih direktorjev Mednarodnega denarnega sklada v letu 2012 za racionalizacijo in si skupaj prizadevajo za to, da se vse države članice združijo v skupni sedež euroobmočja za denarno unijo, ostale države članice, katerih valuta ni euro, pa bi sestavljale ločeno glasovalno skupino; |
| --- | --- |

28.

opozarja EU in njene države članice, naj izkoristijo priložnost naslednjih rednih volitev izvršnih direktorjev Mednarodnega denarnega sklada v letu 2012 za racionalizacijo in si skupaj prizadevajo za to, da se vse države članice združijo v skupni sedež euroobmočja za denarno unijo, ostale države članice, katerih valuta ni euro, pa bi sestavljale ločeno glasovalno skupino;

| 29. | glede na to, da ne Komisija niti rotirajoče predsedstvo Sveta niti finančni ministri euroobmočja formalno niso zastopani v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, Evropska centralna banka pa je zgolj opazovalka pri relevantnih točkah dnevnega reda, poudarja, da morata Komisija in Evropska centralna banka kot organa Unije, pristojna za denarno in gospodarsko politiko, dobiti polnopravni status opazovalke v izvršnem odboru sklada, s čimer bi odpravili očitno neprimerno neustrezno zastopanost v skladu; |
| --- | --- |

29.

glede na to, da ne Komisija niti rotirajoče predsedstvo Sveta niti finančni ministri euroobmočja formalno niso zastopani v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, Evropska centralna banka pa je zgolj opazovalka pri relevantnih točkah dnevnega reda, poudarja, da morata Komisija in Evropska centralna banka kot organa Unije, pristojna za denarno in gospodarsko politiko, dobiti polnopravni status opazovalke v izvršnem odboru sklada, s čimer bi odpravili očitno neprimerno neustrezno zastopanost v skladu;

Svetovna banka in glavne večstranske razvojne banke

| 30. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj v dogovoru z drugimi partnericami obravnavajo institucionalno anomalijo, da Evropska unija nima niti statusa opazovalke v izvršnem odboru Svetovne banke (le v njenem ministrskem odboru za politiko), čeprav je najpomembnejša donatorka v skrbniške sklade Svetovne banke, dejansko večja donatorka pomoči kot katerakoli njena država članica, pomembna pa so njena operativna partnerstva z banko v evropskih in afriških regijah,; poudarja pomen celotne EU kot največjega donatorja v svetu in opozarja na prizadevanja Unije za usklajevanje, združevanje in zmanjšanje razdrobljenosti svojih programov pomoči, zlasti s Pariško izjavo o učinkovitosti pomoči in Evropskim soglasjem o razvoju; v zvezi s tem priznava pomen nadaljnjega prizadevanja za pridobitev statusa opazovalke v izvršnem odboru ter želje za reformo politično zastarelih skupin držav, da bi bile države članice EU v isti volilni skupini; opozarja, da bi moralo enako načelo združevanja držav članic v volilno skupino EU veljati za glavne večstranske razvojne banke, zlasti za Azijsko razvojno banko, Medameriško razvojno banko in Afriško razvojno banko; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj v dogovoru z drugimi partnericami obravnavajo institucionalno anomalijo, da Evropska unija nima niti statusa opazovalke v izvršnem odboru Svetovne banke (le v njenem ministrskem odboru za politiko), čeprav je najpomembnejša donatorka v skrbniške sklade Svetovne banke, dejansko večja donatorka pomoči kot katerakoli njena država članica, pomembna pa so njena operativna partnerstva z banko v evropskih in afriških regijah,; poudarja pomen celotne EU kot največjega donatorja v svetu in opozarja na prizadevanja Unije za usklajevanje, združevanje in zmanjšanje razdrobljenosti svojih programov pomoči, zlasti s Pariško izjavo o učinkovitosti pomoči in Evropskim soglasjem o razvoju; v zvezi s tem priznava pomen nadaljnjega prizadevanja za pridobitev statusa opazovalke v izvršnem odboru ter želje za reformo politično zastarelih skupin držav, da bi bile države članice EU v isti volilni skupini; opozarja, da bi moralo enako načelo združevanja držav članic v volilno skupino EU veljati za glavne večstranske razvojne banke, zlasti za Azijsko razvojno banko, Medameriško razvojno banko in Afriško razvojno banko;

Banka za mednarodne poravnave

| 31. | ugotavlja, da je Banka za mednarodne poravnave mednarodna finančna institucija, ki združuje centralne banke najrazvitejših držav, nazadnje pa so se ji pridružile še Kitajska, Brazilija in Indija; glede na izključno pristojnost Evropske centralne banke za denarno politiko predlaga, naj bo Evropska centralna banka edina predstavnica euroobmočja v odboru Banke za mednarodne poravnave, Komisija pa edina predstavnica EU v Baselskem odboru za bančni nadzor; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je Banka za mednarodne poravnave mednarodna finančna institucija, ki združuje centralne banke najrazvitejših držav, nazadnje pa so se ji pridružile še Kitajska, Brazilija in Indija; glede na izključno pristojnost Evropske centralne banke za denarno politiko predlaga, naj bo Evropska centralna banka edina predstavnica euroobmočja v odboru Banke za mednarodne poravnave, Komisija pa edina predstavnica EU v Baselskem odboru za bančni nadzor;

Vloga Evropske unije v večstranskih varnostnih organizacijah

Organizacija Severnoatlantske pogodbe (NATO)

| 32. | poziva Evropsko unijo in zvezo NATO, glede na to, da na vseh ravneh že potekajo redna srečanja in je vzpostavljen dogovor o stalnem vojaškem sodelovanju, občasno pa Politični in varnostni odbor EU ter Severnoatlantski svet Nata pripravita skupna zasedanja, naj podvojita svoja prizadevanja za vzpostavitev okvira celovitega sodelovanja, tudi s stalnimi strukturami za sodelovanje; poziva k vzpostavitvi sistematičnih stikov med generalnim sekretarjem NATA in podpredsednico/visoko predstavnico; predlaga, da se na ravni Severnoatlantskega sveta ter Političnega in varnostnega odbora preučijo posledice uvedbe vzajemnega statusa opazovalke, da bi izboljšali načine sodelovanja v duhu Lizbonske pogodbe in po sprejetju novega strateškega koncepta v zvezi NATO, pa tudi glede na željo za razvoj strateškega partnerstva med Evropsko unijo in zvezo NATO; pri tem pozdravlja sedanje sodelovanje z Evropskim parlamentom, in njegovo udeležbo v Natovi parlamentarni skupščini; |
| --- | --- |

32.

poziva Evropsko unijo in zvezo NATO, glede na to, da na vseh ravneh že potekajo redna srečanja in je vzpostavljen dogovor o stalnem vojaškem sodelovanju, občasno pa Politični in varnostni odbor EU ter Severnoatlantski svet Nata pripravita skupna zasedanja, naj podvojita svoja prizadevanja za vzpostavitev okvira celovitega sodelovanja, tudi s stalnimi strukturami za sodelovanje; poziva k vzpostavitvi sistematičnih stikov med generalnim sekretarjem NATA in podpredsednico/visoko predstavnico; predlaga, da se na ravni Severnoatlantskega sveta ter Političnega in varnostnega odbora preučijo posledice uvedbe vzajemnega statusa opazovalke, da bi izboljšali načine sodelovanja v duhu Lizbonske pogodbe in po sprejetju novega strateškega koncepta v zvezi NATO, pa tudi glede na željo za razvoj strateškega partnerstva med Evropsko unijo in zvezo NATO; pri tem pozdravlja sedanje sodelovanje z Evropskim parlamentom, in njegovo udeležbo v Natovi parlamentarni skupščini;

| 33. | zagovarja stališče, da je treba izboljšati določbe, ki EU omogočajo dostop do virov in zmogljivosti NATA; poudarja, da morata obe organizaciji razviti celovit pristop h kriznemu upravljanju, ki pogosto zahteva večstransko civilno in vojaško odzivanje; znova poudarja, da je prepričan, da je slednje v skladu z oblikovanjem samostojne "Evrope obrambe" preko stalnega strukturnega sodelovanja in Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

33.

zagovarja stališče, da je treba izboljšati določbe, ki EU omogočajo dostop do virov in zmogljivosti NATA; poudarja, da morata obe organizaciji razviti celovit pristop h kriznemu upravljanju, ki pogosto zahteva večstransko civilno in vojaško odzivanje; znova poudarja, da je prepričan, da je slednje v skladu z oblikovanjem samostojne "Evrope obrambe" preko stalnega strukturnega sodelovanja in Evropske obrambne agencije;

Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE)

| 34. | glede na formalni dogovor med EU in OVSE poziva k resnemu razmisleku, kako bi lahko Unija prevzela večjo odgovornost in učinkoviteje sodelovala pri doseganju skupnih ciljev, kar bi lahko dosegli z vzpostavitvijo mehanizma stalnega dialoga, dogovorom o skupnih pobudah in usklajevanjem lokalnih dejavnosti; poziva Unijo, njene države članice ter Stalni svet OVSE, naj skupaj vzpostavijo mehanizem za okrepljeno sodelovanje, usklajevanje in posvetovanje med organizacijama; glede na dejstvo, da tudi člen 220(1) PDEU izrecno dodaja Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi na seznam mednarodnih organizacij, s katerimi Unija "v ustrezni obliki sodeluje", tudi poudarja, da mora podpredsednica Komisije/visoka predstavnica usklajevati stališče držav članic EU v zadevah OVSE; poudarja, da je treba pri misijah za opazovanje volitev vzpostaviti učinkovite mehanizme sodelovanja med parlamentarno skupščino OVSE in Evropskim parlamentom, da se odpravijo pomanjkljivosti, do katerih je prišlo ob nekaterih priložnostih; |
| --- | --- |

34.

glede na formalni dogovor med EU in OVSE poziva k resnemu razmisleku, kako bi lahko Unija prevzela večjo odgovornost in učinkoviteje sodelovala pri doseganju skupnih ciljev, kar bi lahko dosegli z vzpostavitvijo mehanizma stalnega dialoga, dogovorom o skupnih pobudah in usklajevanjem lokalnih dejavnosti; poziva Unijo, njene države članice ter Stalni svet OVSE, naj skupaj vzpostavijo mehanizem za okrepljeno sodelovanje, usklajevanje in posvetovanje med organizacijama; glede na dejstvo, da tudi člen 220(1) PDEU izrecno dodaja Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi na seznam mednarodnih organizacij, s katerimi Unija "v ustrezni obliki sodeluje", tudi poudarja, da mora podpredsednica Komisije/visoka predstavnica usklajevati stališče držav članic EU v zadevah OVSE; poudarja, da je treba pri misijah za opazovanje volitev vzpostaviti učinkovite mehanizme sodelovanja med parlamentarno skupščino OVSE in Evropskim parlamentom, da se odpravijo pomanjkljivosti, do katerih je prišlo ob nekaterih priložnostih;

| 35. | ponovno izraža svojo željo po oblikovanju evropske obrambne politike, ki postaja vse bolj nujna v svetu, kjer se nestabilnost in grožnje znatno povečujejo; |
| --- | --- |

35.

ponovno izraža svojo željo po oblikovanju evropske obrambne politike, ki postaja vse bolj nujna v svetu, kjer se nestabilnost in grožnje znatno povečujejo;

Vloga Evropske unije v drugih večstranskih organizacijah

Svet Evrope

| 36. | poudarja, da je treba spremeniti navzočnost Evropske unije v Svetu Evrope in njen status opazovalke, da bi okrepili večstransko sodelovanje med njima na področjih, pomembnih tako za EU kakor za Svet Evrope, npr. na področju pravne države, demokracije, izobraževanja, zaščite človekovih pravic, svobode izražanja, svobode tiska in dobrega upravljanja, glede na to, da Unija največ prispeva k skupnim delovnim programom s Svetom Evrope; priporoča, da EU bolje uskladi svoje delo s Svetom Evrope na področjih pravne države, demokracije in človekovih pravic, da bi povečali uspešnost obeh institucij na navedenih področjih; zlasti v luči skorajšnjega pristopa EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah (EKČP) poudarja pravico do udeležbe z glasovalno pravico v imenu Unije na sejah odbora ministrov Sveta Evrope, kadar ta med drugim opravlja svojo nalogo nadzora nad izvajanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; poleg tega poudarja pravico EU do zastopanosti v Usmerjevalnem odboru za človekove pravice – zlasti po njenem pristopu k EKČP, ki bi moral EU dati splošno pravico do celovitega sodelovanja v odboru ministrov Sveta Evrope in pravico do glasovanja –, pravico do imenovanja sodnika na Evropskem sodišču za človekove pravice ter pravico Evropskega parlamenta do sodelovanja na parlamentarni skupščini Sveta Evrope, na kateri se volijo sodniki; poudarja, da bi morala EU zaradi svoje večje učinkovitosti na področju človekovih pravic na vseevropski ravni pristopiti tudi k drugim organom Sveta Evrope, kot so odbor za preprečevanje mučenja, evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti ter evropska komisija za učinkovito pravosodje; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba spremeniti navzočnost Evropske unije v Svetu Evrope in njen status opazovalke, da bi okrepili večstransko sodelovanje med njima na področjih, pomembnih tako za EU kakor za Svet Evrope, npr. na področju pravne države, demokracije, izobraževanja, zaščite človekovih pravic, svobode izražanja, svobode tiska in dobrega upravljanja, glede na to, da Unija največ prispeva k skupnim delovnim programom s Svetom Evrope; priporoča, da EU bolje uskladi svoje delo s Svetom Evrope na področjih pravne države, demokracije in človekovih pravic, da bi povečali uspešnost obeh institucij na navedenih področjih; zlasti v luči skorajšnjega pristopa EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah (EKČP) poudarja pravico do udeležbe z glasovalno pravico v imenu Unije na sejah odbora ministrov Sveta Evrope, kadar ta med drugim opravlja svojo nalogo nadzora nad izvajanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; poleg tega poudarja pravico EU do zastopanosti v Usmerjevalnem odboru za človekove pravice – zlasti po njenem pristopu k EKČP, ki bi moral EU dati splošno pravico do celovitega sodelovanja v odboru ministrov Sveta Evrope in pravico do glasovanja –, pravico do imenovanja sodnika na Evropskem sodišču za človekove pravice ter pravico Evropskega parlamenta do sodelovanja na parlamentarni skupščini Sveta Evrope, na kateri se volijo sodniki; poudarja, da bi morala EU zaradi svoje večje učinkovitosti na področju človekovih pravic na vseevropski ravni pristopiti tudi k drugim organom Sveta Evrope, kot so odbor za preprečevanje mučenja, evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti ter evropska komisija za učinkovito pravosodje;

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)

| 37. | priznava, da si je glede na člen 220(1) PDEU, ki poziva k ustreznim oblikam sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, treba prizadevati, da se sedanji status Evropske unije kot opazovalke v OECD nadgradi v status polnopravne članice, saj ima Unija precejšnje izključne in deljene pristojnosti v skoraj vseh odborih OECD; |
| --- | --- |

37.

priznava, da si je glede na člen 220(1) PDEU, ki poziva k ustreznim oblikam sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, treba prizadevati, da se sedanji status Evropske unije kot opazovalke v OECD nadgradi v status polnopravne članice, saj ima Unija precejšnje izključne in deljene pristojnosti v skoraj vseh odborih OECD;

Svetovna trgovinska organizacija (STO)

| 38. | meni, da bi lahko vloga, ki jo EU ima v STO, služila za zgled tudi pri dejavnostih v preostalih mednarodnih organizacijah (vključno z UNCTAD in OECD), saj je EU zaradi izključne pristojnosti polnopravna članica STO in se pogaja v imenu vseh držav članic EU, medtem ko so vse države članice obenem tudi same članice STO in sodelujejo pri oblikovanju skupnega pristopa; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi lahko vloga, ki jo EU ima v STO, služila za zgled tudi pri dejavnostih v preostalih mednarodnih organizacijah (vključno z UNCTAD in OECD), saj je EU zaradi izključne pristojnosti polnopravna članica STO in se pogaja v imenu vseh držav članic EU, medtem ko so vse države članice obenem tudi same članice STO in sodelujejo pri oblikovanju skupnega pristopa;

| 39. | meni, da bi moralo oblikovanje dveh ločenih delegacij EU v Ženevi skladno z Lizbonsko pogodbo, in sicer ene pri STO in druge pri OZN, okrepiti zmogljivosti EU za usklajevanje, njeno prisotnost in prepoznavnost, vendar poudarja pomen zagotavljanja skladnosti delovanja med obema delegacijama, da se tako izognemo vsakemu podvajanju dela; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi moralo oblikovanje dveh ločenih delegacij EU v Ženevi skladno z Lizbonsko pogodbo, in sicer ene pri STO in druge pri OZN, okrepiti zmogljivosti EU za usklajevanje, njeno prisotnost in prepoznavnost, vendar poudarja pomen zagotavljanja skladnosti delovanja med obema delegacijama, da se tako izognemo vsakemu podvajanju dela;

| 40. | zahteva, naj EU znotraj STO upošteva in brani specifične evropske interese; zlasti mora zahtevati posebno obravnavanje kmetijskih vprašanj in zagotoviti zaščito za nekatere občutljive evropske regije ali sektorje, kot tudi spodbujanje pravične trgovine, ki omogoča trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

40.

zahteva, naj EU znotraj STO upošteva in brani specifične evropske interese; zlasti mora zahtevati posebno obravnavanje kmetijskih vprašanj in zagotoviti zaščito za nekatere občutljive evropske regije ali sektorje, kot tudi spodbujanje pravične trgovine, ki omogoča trajnostni razvoj;

| 41. | poziva k temeljitemu razmisleku o tem, kako bi vprašanja netrgovinske narave bolje prilagodili pravilom STO, da bi članicam omogočili izpolnjevanje legitimnih ciljev politike ob hkratnem ohranjanju dostopa na trg; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti, da bo trgovinska politika EU skladna z drugimi politikami EU in mednarodnim pravom ter da bodo ukrepi STO skladni z ukrepi drugih mednarodnih dejavnosti in da se bodo obojestransko podpirali; |
| --- | --- |

41.

poziva k temeljitemu razmisleku o tem, kako bi vprašanja netrgovinske narave bolje prilagodili pravilom STO, da bi članicam omogočili izpolnjevanje legitimnih ciljev politike ob hkratnem ohranjanju dostopa na trg; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti, da bo trgovinska politika EU skladna z drugimi politikami EU in mednarodnim pravom ter da bodo ukrepi STO skladni z ukrepi drugih mednarodnih dejavnosti in da se bodo obojestransko podpirali;

| 42. | ugotavlja, da so izvedbena pooblastila STO, ki so bila oblikovana v okviru njenega organa za reševanje sporov, ključni element uspeha te organizacije; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da so izvedbena pooblastila STO, ki so bila oblikovana v okviru njenega organa za reševanje sporov, ključni element uspeha te organizacije;

Vloga Evropske unije v "diplomaciji vrhunskih srečanj" – ambicije v skupinah G-8 in G-20

| 43. | meni, da bi morala Evropska unija polno sodelovati v procesu skupine G-7/G-8 in biti polnopravno zastopana na srečanjih finančnih ministrov skupine G-7 glede na njeno svetovno gospodarsko in finančno težo, potrebo po zaščiti strateških interesov Unije na mednarodnem prizorišču ter glede na dejstvo, da se je dnevni red vrhunskih srečanj skupine G-8 precej razširil na vrsto politično-varnostnih vprašanj od človekovih pravic do regionalne varnosti in nadzora nad orožjem; poudarja, da je pred srečanji skupin G-7 in G-8 potrebno večje usklajevanje na ravni EU, zlasti tesno sodelovanje Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morala Evropska unija polno sodelovati v procesu skupine G-7/G-8 in biti polnopravno zastopana na srečanjih finančnih ministrov skupine G-7 glede na njeno svetovno gospodarsko in finančno težo, potrebo po zaščiti strateških interesov Unije na mednarodnem prizorišču ter glede na dejstvo, da se je dnevni red vrhunskih srečanj skupine G-8 precej razširil na vrsto politično-varnostnih vprašanj od človekovih pravic do regionalne varnosti in nadzora nad orožjem; poudarja, da je pred srečanji skupin G-7 in G-8 potrebno večje usklajevanje na ravni EU, zlasti tesno sodelovanje Evropskega parlamenta;

| 44. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj si s partnericami prizadevajo za doseganje celovitega usklajevanja in poenotenja sporočil med petimi evropskimi državami in predstavnikom EU v skupini G-20, da se zagotovi učinkovito sodelovanje Unije na ministrskih srečanjih skupine G-20 glede na njene izključne ali deljene pristojnosti na področjih, kjer ima skupina G-20 precejšen in vse večji vpliv (npr. regulacija finančnih trgov, usklajevanje gospodarske politike, skupaj z vprašanji menjalnih tečajev, mednarodni denarni sistem, razvojna pomoč, vprašanja mednarodne trgovine, boj proti financiranju terorizma in pranju denarja, okolje ali energetska varnost); |
| --- | --- |

44.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj si s partnericami prizadevajo za doseganje celovitega usklajevanja in poenotenja sporočil med petimi evropskimi državami in predstavnikom EU v skupini G-20, da se zagotovi učinkovito sodelovanje Unije na ministrskih srečanjih skupine G-20 glede na njene izključne ali deljene pristojnosti na področjih, kjer ima skupina G-20 precejšen in vse večji vpliv (npr. regulacija finančnih trgov, usklajevanje gospodarske politike, skupaj z vprašanji menjalnih tečajev, mednarodni denarni sistem, razvojna pomoč, vprašanja mednarodne trgovine, boj proti financiranju terorizma in pranju denarja, okolje ali energetska varnost);

| 45. | ugotavlja, da se je povečalo sodelovanje v "mini-lateralnih" forumih, ki obravnavajo specifične krizne razmere, od skupine G-8 do kontaktne skupine za Balkan, od bližnjevzhodne četverice do skupine 5+1 o Iranu; opozarja, da je bila Evropska unija zgrajena na solidarnosti med svojimi članicami in bi se zato morale države članice posvetovati s partnerji glede odločitev v skupnem interesu, ki bi lahko nazadnje omogočile oblikovanje učinkovitih in doslednih večstranskih rešitev v korist vseh udeleženih strani; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj obravnava sedanje izzive učinkovitega večstranskega delovanja, in verjame, da bi moral biti cilj ponovno pregledane strategije na tem področju doseganje večje prepoznavnosti in vpliva EU, vključno z obveznostjo majhnih skupin, da se posvetujejo s partnerji EU in od Unije zahtevajo podelitev mandata; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da se je povečalo sodelovanje v "mini-lateralnih" forumih, ki obravnavajo specifične krizne razmere, od skupine G-8 do kontaktne skupine za Balkan, od bližnjevzhodne četverice do skupine 5+1 o Iranu; opozarja, da je bila Evropska unija zgrajena na solidarnosti med svojimi članicami in bi se zato morale države članice posvetovati s partnerji glede odločitev v skupnem interesu, ki bi lahko nazadnje omogočile oblikovanje učinkovitih in doslednih večstranskih rešitev v korist vseh udeleženih strani; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj obravnava sedanje izzive učinkovitega večstranskega delovanja, in verjame, da bi moral biti cilj ponovno pregledane strategije na tem področju doseganje večje prepoznavnosti in vpliva EU, vključno z obveznostjo majhnih skupin, da se posvetujejo s partnerji EU in od Unije zahtevajo podelitev mandata;

*

* *

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, državam članicam EU in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, državam članicam EU in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 43.

(2)  Osnutek resolucije Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/65/276 o sodelovanju Evropske unije pri delu Generalne skupščine Združenih narodov.

(3)  Svet Evropske unije, 10170/10.

(4)  EUCO 21/01/10 REV 1 Priloga I.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0399.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0377.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0184.

(8)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 49.

(9)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 69.

(10)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 118.

---

Četrtek, 12. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/77

---

Četrtek, 12. maj 2011Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi

P7_TA(2011)0230

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (2010/2307(INI))

2012/C 377 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (KOM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (KOM(2010)0296),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji (KOM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji (KOM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 z naslovom O strategiji EU za mlade – vlaganje v mlade ter krepitev njihove vloge in položaja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 z naslovom O strategiji EU za mlade – vlaganje v mlade ter krepitev njihove vloge in položaja (1),

| — | ob upoštevanju odločbe Sveta z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Sveta z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja ter o kompetencah za vseživljenjsko učenje in pobudi "nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta" (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja ter o kompetencah za vseživljenjsko učenje in pobudi "nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta" (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2010 o novi strategiji za rast in delovna mesta, zlasti tistega dela, ki potrjuje krovne cilje za izboljšanje ravni izobrazbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2010 o novi strategiji za rast in delovna mesta, zlasti tistega dela, ki potrjuje krovne cilje za izboljšanje ravni izobrazbe,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2010 o pobudi Mladi in mobilnost, ki priznava pomen bolj povezanega, medsektorskega pristopa v odgovor na izzive, s katerimi se soočajo mladi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2010 o pobudi Mladi in mobilnost, ki priznava pomen bolj povezanega, medsektorskega pristopa v odgovor na izzive, s katerimi se soočajo mladi (5),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (6) ter mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (7) o pobudi Mladi in mobilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (6) ter mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (7) o pobudi Mladi in mobilnost,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0169/2011),

| A. | ker so v okviru EU 2020 znanje in spretnosti mladih bistvenega pomena za uresničevanje ciljev pametne, vključujoče in trajnostne rasti, |
| --- | --- |

A.

ker so v okviru EU 2020 znanje in spretnosti mladih bistvenega pomena za uresničevanje ciljev pametne, vključujoče in trajnostne rasti,

| B. | ker si pobuda Mladi in mobilnost kot vodilna pobuda strategije EU 2020 prizadeva z učinkovitejšo uporabo obstoječih evropskih programov povečati privlačnost visokošolskega izobraževanja v Evropi in izboljšati splošno kakovost vseh ravni splošnega in poklicnega izobraževanja ter mobilnosti študentov in zaposlenih, |
| --- | --- |

B.

ker si pobuda Mladi in mobilnost kot vodilna pobuda strategije EU 2020 prizadeva z učinkovitejšo uporabo obstoječih evropskih programov povečati privlačnost visokošolskega izobraževanja v Evropi in izboljšati splošno kakovost vseh ravni splošnega in poklicnega izobraževanja ter mobilnosti študentov in zaposlenih,

| C. | ker morajo v skladu s strategijo EU 2020 imeti "do leta 2020 vsi mladi v Evropi možnost opraviti del izobraževanja v drugih državah članicah", |
| --- | --- |

C.

ker morajo v skladu s strategijo EU 2020 imeti "do leta 2020 vsi mladi v Evropi možnost opraviti del izobraževanja v drugih državah članicah",

| D. | ker morajo mladi odigrati poglavitno vlogo pri petih krovnih ciljih EU za leto 2020: zaposlovanje, raziskave in inovacije, podnebje in energetika, izobraževanje ter boj proti revščini, |
| --- | --- |

D.

ker morajo mladi odigrati poglavitno vlogo pri petih krovnih ciljih EU za leto 2020: zaposlovanje, raziskave in inovacije, podnebje in energetika, izobraževanje ter boj proti revščini,

| E. | ker pobuda Mladi in mobilnost krepi obstoječo strategijo EU za mlade (KOM(2009)0200), saj jim zagotavlja znanje, veščine in sposobnosti, ki so potrebni za delo in življenje, |
| --- | --- |

E.

ker pobuda Mladi in mobilnost krepi obstoječo strategijo EU za mlade (KOM(2009)0200), saj jim zagotavlja znanje, veščine in sposobnosti, ki so potrebni za delo in življenje,

| F. | ker je kriza še posebej močno prizadela zlasti mlade in ker je stopnja brezposelnosti med mladimi v državah EU višja od 20 %, kar je dvakrat več od povprečja pri odraslih, v nekaterih državah pa znaša celo več kot 40 %, |
| --- | --- |

F.

ker je kriza še posebej močno prizadela zlasti mlade in ker je stopnja brezposelnosti med mladimi v državah EU višja od 20 %, kar je dvakrat več od povprečja pri odraslih, v nekaterih državah pa znaša celo več kot 40 %,

| G. | ker je stopnja brezposelnosti med mladimi skoraj 21-odstotna in tako za Evropo eden od najnujnejših izzivov, |
| --- | --- |

G.

ker je stopnja brezposelnosti med mladimi skoraj 21-odstotna in tako za Evropo eden od najnujnejših izzivov,

| H. | ker države članice zaradi gospodarske krize krčijo naložbe v izobraževanje in usposabljanje, kar neposredno vpliva na prihodnost mladih v času, ko se Evropa pri doseganju želene rasti spopada s čedalje večjim demografskim izzivom, |
| --- | --- |

H.

ker države članice zaradi gospodarske krize krčijo naložbe v izobraževanje in usposabljanje, kar neposredno vpliva na prihodnost mladih v času, ko se Evropa pri doseganju želene rasti spopada s čedalje večjim demografskim izzivom,

| I. | ker so gospodarski stroški slabih rezultatov v izobraževanju bistveno višji od stroškov finančne krize, |
| --- | --- |

I.

ker so gospodarski stroški slabih rezultatov v izobraževanju bistveno višji od stroškov finančne krize,

| J. | ker se je v času krize še okrepila potreba po reformi naših gospodarstev ter družb in ker je nujno, da te reforme podprejo sistemi visokokakovostnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, saj bi bila tako Evropa bolje pripravljena za spopadanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi, |
| --- | --- |

J.

ker se je v času krize še okrepila potreba po reformi naših gospodarstev ter družb in ker je nujno, da te reforme podprejo sistemi visokokakovostnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, saj bi bila tako Evropa bolje pripravljena za spopadanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi,

| K. | ker zaradi postopnega zmanjševanja javnih vlaganj v univerze in posledičnega povišanja šolnin in/ali znižanja socialne podpore in štipendij vse več študentov prekinja šolanje na univerzi, kar povečuje socialno vrzel, |
| --- | --- |

K.

ker zaradi postopnega zmanjševanja javnih vlaganj v univerze in posledičnega povišanja šolnin in/ali znižanja socialne podpore in štipendij vse več študentov prekinja šolanje na univerzi, kar povečuje socialno vrzel,

| L. | ker je človeški kapital strateško orodje za zagotavljanje uspešnega gospodarskega in socialnega razvoja družbe, |
| --- | --- |

L.

ker je človeški kapital strateško orodje za zagotavljanje uspešnega gospodarskega in socialnega razvoja družbe,

| M. | ker želi po podatkih Europassa vse več mladih potovati po Evropski uniji iz izobraževalnih ali poklicnih razlogov, |
| --- | --- |

M.

ker želi po podatkih Europassa vse več mladih potovati po Evropski uniji iz izobraževalnih ali poklicnih razlogov,

| N. | ker je izobraževanje temeljnega pomena za spodbujanje ustvarjalnosti in inovacijskega potenciala mladih; ker izobraževanje ljudem zagotavlja potrebna orodja za intelektualni razvoj, vstop na trg dela, osebnostni razvoj ter prevzemanje družbene in državljanske vloge, |
| --- | --- |

N.

ker je izobraževanje temeljnega pomena za spodbujanje ustvarjalnosti in inovacijskega potenciala mladih; ker izobraževanje ljudem zagotavlja potrebna orodja za intelektualni razvoj, vstop na trg dela, osebnostni razvoj ter prevzemanje družbene in državljanske vloge,

| O. | ker raziskave kažejo, da mobilnost prispeva k občutku evropskega državljanstva in vključenosti v demokratične procese, |
| --- | --- |

O.

ker raziskave kažejo, da mobilnost prispeva k občutku evropskega državljanstva in vključenosti v demokratične procese,

| P. | ker je treba omogočiti dostop do programov mobilnosti tudi mladim z nižjo stopnjo kvalifikacij, in ne zgolj univerzitetnim študentom, saj lahko poveča priložnosti na trgu dela, |
| --- | --- |

P.

ker je treba omogočiti dostop do programov mobilnosti tudi mladim z nižjo stopnjo kvalifikacij, in ne zgolj univerzitetnim študentom, saj lahko poveča priložnosti na trgu dela,

| Q. | ker morajo biti programi mobilnosti dostopni vsem mladim, ne glede na izbrano obliko izobraževanja, |
| --- | --- |

Q.

ker morajo biti programi mobilnosti dostopni vsem mladim, ne glede na izbrano obliko izobraževanja,

| R. | ker se število mladih, ki lahko odidejo na študij ali delo v tujino, zlasti v okviru programov EU, ne povečuje dovolj hitro, |
| --- | --- |

R.

ker se število mladih, ki lahko odidejo na študij ali delo v tujino, zlasti v okviru programov EU, ne povečuje dovolj hitro,

| S. | ker se je bolonjski proces v prvem desetletju srečal s številnimi težavami pri izvajanju svojih ciljev in prizadevanjih za razvoj visokega šolstva v Evropi, |
| --- | --- |

S.

ker se je bolonjski proces v prvem desetletju srečal s številnimi težavami pri izvajanju svojih ciljev in prizadevanjih za razvoj visokega šolstva v Evropi,

| T. | ker je zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja odločilno za preprečevanje tveganja socialne izključenosti in revščine mladih ter za izboljšanje in omogočanje lažjega dostopa mladih do trga dela, |
| --- | --- |

T.

ker je zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja odločilno za preprečevanje tveganja socialne izključenosti in revščine mladih ter za izboljšanje in omogočanje lažjega dostopa mladih do trga dela,

| U. | ker je za mlade sam prehod iz izobraževanja in usposabljanja v poklicno življenje velik izziv, |
| --- | --- |

U.

ker je za mlade sam prehod iz izobraževanja in usposabljanja v poklicno življenje velik izziv,

| V. | ker je prostovoljstvo pomembna priložnost za pridobitev dodatnega znanja prek neformalnega in priložnostnega učenja, razvijanje občutka družbene odgovornosti, razumevanje pomena evropskega združevanja in dejavno delovanje kot evropskih državljanov na zelo različnih področjih, ter ker je treba to priložnost spodbujati, zlasti v okviru evropskega leta prostovoljstva 2011, |
| --- | --- |

V.

ker je prostovoljstvo pomembna priložnost za pridobitev dodatnega znanja prek neformalnega in priložnostnega učenja, razvijanje občutka družbene odgovornosti, razumevanje pomena evropskega združevanja in dejavno delovanje kot evropskih državljanov na zelo različnih področjih, ter ker je treba to priložnost spodbujati, zlasti v okviru evropskega leta prostovoljstva 2011,

| W. | ker so mladinske organizacije glavni ponudniki neformalnega izobraževanja, ki dopolnjuje formalno izobraževanje in je bistvenega pomena, če želimo mlade opremiti z veščinami in sposobnostmi, da postanejo dejavni državljani in da se jim olajša dostop do trga dela; ker mladinske organizacije s tem pomagajo uresničevati cilje strategije EU 2020, |
| --- | --- |

W.

ker so mladinske organizacije glavni ponudniki neformalnega izobraževanja, ki dopolnjuje formalno izobraževanje in je bistvenega pomena, če želimo mlade opremiti z veščinami in sposobnostmi, da postanejo dejavni državljani in da se jim olajša dostop do trga dela; ker mladinske organizacije s tem pomagajo uresničevati cilje strategije EU 2020,

| X. | ker je izjemno pomembno vključiti mlade in različne mladinske organizacije, ki jih zastopajo, v proces odločanja, da se jim zagotovi občutek lastne odgovornosti in omogoči dejavno prispevanje idej k strategiji za mlade, |
| --- | --- |

X.

ker je izjemno pomembno vključiti mlade in različne mladinske organizacije, ki jih zastopajo, v proces odločanja, da se jim zagotovi občutek lastne odgovornosti in omogoči dejavno prispevanje idej k strategiji za mlade,

| Y. | ker je eden od osrednjih ciljev pobude Mladi in mobilnost okrepiti evropsko kohezijo in oblikovati državljane, ki se bodo zavedali svoje evropske identitete, |
| --- | --- |

Y.

ker je eden od osrednjih ciljev pobude Mladi in mobilnost okrepiti evropsko kohezijo in oblikovati državljane, ki se bodo zavedali svoje evropske identitete,

Splošne opombe in finančna podpora

| 1. | pozdravlja pobudo Mladi in mobilnost kot politično pobudo za spodbujanje programov izobraževanja, mobilnosti in zaposlovanja mladih ter kot spodbudo državam članicam za uresničitev ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Mladi in mobilnost kot politično pobudo za spodbujanje programov izobraževanja, mobilnosti in zaposlovanja mladih ter kot spodbudo državam članicam za uresničitev ciljev strategije EU 2020;

| 2. | poudarja, da pobuda Mladi in mobilnost spodbuja visokošolske ustanove, da dvignejo standarde z okrepljenim sodelovanjem z ustanovami po vsem svetu, in poudarja, da je lahko sodelovanje z ustanovami iz ZDA s tega vidika posebej koristno; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da pobuda Mladi in mobilnost spodbuja visokošolske ustanove, da dvignejo standarde z okrepljenim sodelovanjem z ustanovami po vsem svetu, in poudarja, da je lahko sodelovanje z ustanovami iz ZDA s tega vidika posebej koristno;

| 3. | poudarja, da je vlaganje v izobraževanje brez dvoma bistveno za trajnostno rast in razvoj ter da financiranja mladinskih in izobraževalnih programov tudi v času gospodarske krize ne bi smeli šteti za strošek, ki ga je treba danes pokriti, temveč za naložbo v prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je vlaganje v izobraževanje brez dvoma bistveno za trajnostno rast in razvoj ter da financiranja mladinskih in izobraževalnih programov tudi v času gospodarske krize ne bi smeli šteti za strošek, ki ga je treba danes pokriti, temveč za naložbo v prihodnost Evrope;

| 4. | poudarja, da mora biti cilj vseh pobud, namenjenih mladim, njihovo usmerjanje, da se uspešno vključijo v družbo, in jih stalno pripravljati za Evropo prihodnosti, kar pomeni mladim dati tudi priložnosti, da sodelujejo v družbenih dejavnostih in prispevajo k oblikovanju družbe, ter jim omogočiti uživanje koristi šolanja, visokega in neformalnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nadaljnjega usposabljanja s poudarkom na izpolnjevanju zahtev sodobne, konkurenčne, vključujoče in trajnostne družbe, da bi mladi lažje vstopili na trg dela; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti cilj vseh pobud, namenjenih mladim, njihovo usmerjanje, da se uspešno vključijo v družbo, in jih stalno pripravljati za Evropo prihodnosti, kar pomeni mladim dati tudi priložnosti, da sodelujejo v družbenih dejavnostih in prispevajo k oblikovanju družbe, ter jim omogočiti uživanje koristi šolanja, visokega in neformalnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nadaljnjega usposabljanja s poudarkom na izpolnjevanju zahtev sodobne, konkurenčne, vključujoče in trajnostne družbe, da bi mladi lažje vstopili na trg dela;

| 5. | poudarja, da se kriza ne sme uporabljati kot izgovor za krčenje sredstev za izobraževanje, saj je visokošolsko izobraževanje za mlade potrebno za premagovanje posledic krize; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se kriza ne sme uporabljati kot izgovor za krčenje sredstev za izobraževanje, saj je visokošolsko izobraževanje za mlade potrebno za premagovanje posledic krize;

| 6. | obžaluje, da so nacionalni načrti, ki so jih države članice pripravile kot dodaten prispevek za spodbujanje izobraževalnih ciljev strategije EU 2020, po besedah Komisije neustrezni; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da so nacionalni načrti, ki so jih države članice pripravile kot dodaten prispevek za spodbujanje izobraževalnih ciljev strategije EU 2020, po besedah Komisije neustrezni;

| 7. | priznava, da mora biti eden od ciljev visokošolskega izobraževanja zagotoviti zaposljivost, vendar poudarja, da mora tudi gojiti ustvarjalnost in inovativnost mladih ter jim pomagati pri intelektualnem in socialnem razvoju; |
| --- | --- |

7.

priznava, da mora biti eden od ciljev visokošolskega izobraževanja zagotoviti zaposljivost, vendar poudarja, da mora tudi gojiti ustvarjalnost in inovativnost mladih ter jim pomagati pri intelektualnem in socialnem razvoju;

| 8. | priznava, da je uspeh pobude Mladi in mobilnost odvisen predvsem od tega, kako bodo države članice izvajale njene glavne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in analizira najpomembnejše elemente v postopku izvajanja, da bi državam članicam pri tem pomagala in zagotovila boljše usklajevanje med njimi; |
| --- | --- |

8.

priznava, da je uspeh pobude Mladi in mobilnost odvisen predvsem od tega, kako bodo države članice izvajale njene glavne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in analizira najpomembnejše elemente v postopku izvajanja, da bi državam članicam pri tem pomagala in zagotovila boljše usklajevanje med njimi;

| 9. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o učinkovitosti glavnih ukrepov pobude Mladi in mobilnost ter o napredku, ki so ga dosegle države članice; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o učinkovitosti glavnih ukrepov pobude Mladi in mobilnost ter o napredku, ki so ga dosegle države članice;

| 10. | poziva evropske institucije, naj na področju izobraževanja v okviru programa Izobraževanje in usposabljanje 2020 oblikujejo močan strukturirani dialog, naj v izvajanje izobraževalnih ukrepov polno vključijo mladinske organizacije in druge zainteresirane strani, da bi pobudo Mladi in mobilnost spremljale ob sodelovanju z mladimi, ter naj razpravljajo o prednostnih nalogah in ukrepih za mlade ter jim pri tem dajo večjo vlogo v procesu odločanja pri vprašanjih, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

10.

poziva evropske institucije, naj na področju izobraževanja v okviru programa Izobraževanje in usposabljanje 2020 oblikujejo močan strukturirani dialog, naj v izvajanje izobraževalnih ukrepov polno vključijo mladinske organizacije in druge zainteresirane strani, da bi pobudo Mladi in mobilnost spremljale ob sodelovanju z mladimi, ter naj razpravljajo o prednostnih nalogah in ukrepih za mlade ter jim pri tem dajo večjo vlogo v procesu odločanja pri vprašanjih, ki jih zadevajo;

| 11. | poziva Komisijo, naj v predlogu za nov večletni finančni okvir še naprej postopoma povečuje naložbe v obstoječe programe mobilnosti in mladinske programe, kot so vseživljenjsko učenje (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus in Mladi v akciji, ter v Evropsko prostovoljno službo; poziva k učinkovitejšemu promoviranju teh programov in k boljšemu obveščanju skupin ciljnega prebivalstva o priložnostih, ki jih nudijo; poziva, naj se še naprej vlaga v sodelovanje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami ter pripravi predlog za programe mobilnosti in mladinske programe naslednje generacije skladno s cilji strategije EU 2020; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v predlogu za nov večletni finančni okvir še naprej postopoma povečuje naložbe v obstoječe programe mobilnosti in mladinske programe, kot so vseživljenjsko učenje (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus in Mladi v akciji, ter v Evropsko prostovoljno službo; poziva k učinkovitejšemu promoviranju teh programov in k boljšemu obveščanju skupin ciljnega prebivalstva o priložnostih, ki jih nudijo; poziva, naj se še naprej vlaga v sodelovanje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami ter pripravi predlog za programe mobilnosti in mladinske programe naslednje generacije skladno s cilji strategije EU 2020;

| 12. | poudarja, da mladih, ki so imeli zaradi kakršni koli razlogov težave na svoji izobraževalni poti, ne bi smeli biti izgubljeni za udejstvovanje na področju dela, ampak jim je treba zagotoviti usmerjeno podporo; poudarja, da dostop do izobraževanja ne sme biti pogojen s socialnim ali finančnim statusom staršev mladih; poudarja pomen horizontalne mobilnosti na vseh ravneh izobraževanja, tako v šoli kot pri poklicnem usposabljanju; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mladih, ki so imeli zaradi kakršni koli razlogov težave na svoji izobraževalni poti, ne bi smeli biti izgubljeni za udejstvovanje na področju dela, ampak jim je treba zagotoviti usmerjeno podporo; poudarja, da dostop do izobraževanja ne sme biti pogojen s socialnim ali finančnim statusom staršev mladih; poudarja pomen horizontalne mobilnosti na vseh ravneh izobraževanja, tako v šoli kot pri poklicnem usposabljanju;

| 13. | poudarja, da je treba povečati privlačnost mobilnosti ter zagotoviti široko in zadostno finančno podporo, pri tem pa posebno pozornost posvetiti najbolj prikrajšanim; ponovno izjavlja, da se mora to stališče odražati tudi v naslednjem večletnem finančnem okviru; poziva k povečanju proračunskega deleža za program Leonardo, da bi povečali mobilnost v poklicnem usposabljanju; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba povečati privlačnost mobilnosti ter zagotoviti široko in zadostno finančno podporo, pri tem pa posebno pozornost posvetiti najbolj prikrajšanim; ponovno izjavlja, da se mora to stališče odražati tudi v naslednjem večletnem finančnem okviru; poziva k povečanju proračunskega deleža za program Leonardo, da bi povečali mobilnost v poklicnem usposabljanju;

| 14. | poudarja, da je za izpolnitev cilja, v skladu s katerim bi moral vsak imeti možnost, da del svojega izobraževanja in usposabljanja opravi v tujini, nujno ambiciozno financiranje; meni, da morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni nalogi Evropske unije in da bi se moral ta cilj odraziti v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je za izpolnitev cilja, v skladu s katerim bi moral vsak imeti možnost, da del svojega izobraževanja in usposabljanja opravi v tujini, nujno ambiciozno financiranje; meni, da morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni nalogi Evropske unije in da bi se moral ta cilj odraziti v naslednjem večletnem finančnem okviru;

| 15. | zahteva, da se izobraževalni programi za spodbujanje mobilnosti podaljšajo na čas po letu 2013, in Komisijo poziva, naj pri oblikovanju prihodnjih okvirnih programov poveča finančna sredstva, namenjena tem programom; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da se izobraževalni programi za spodbujanje mobilnosti podaljšajo na čas po letu 2013, in Komisijo poziva, naj pri oblikovanju prihodnjih okvirnih programov poveča finančna sredstva, namenjena tem programom;

| 16. | poziva Evropsko unijo, naj izkoristi svoje finančne instrumente za pomoč mladim ter bolje izkoristi Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko unijo, naj izkoristi svoje finančne instrumente za pomoč mladim ter bolje izkoristi Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad;

| 17. | poziva države članice, naj na vseh ravneh več vlagajo v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter naj finančno podprejo izvajanje programov mobilnosti EU na nacionalni ravni, kakor tudi zagotovijo oz. še povišajo kakovost izobraževanja nasploh; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj na vseh ravneh več vlagajo v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter naj finančno podprejo izvajanje programov mobilnosti EU na nacionalni ravni, kakor tudi zagotovijo oz. še povišajo kakovost izobraževanja nasploh;

| 18. | je prepričan, da je program Mladi v akciji ključnega pomena za udeležbo mladih v Evropi in da je treba ta program okrepiti in nadaljevati; zato poziva Komisijo, naj v prihodnjem večletnem finančnem okviru ohrani ločen program Mladi v akciji; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da je program Mladi v akciji ključnega pomena za udeležbo mladih v Evropi in da je treba ta program okrepiti in nadaljevati; zato poziva Komisijo, naj v prihodnjem večletnem finančnem okviru ohrani ločen program Mladi v akciji;

| 19. | poudarja pomen pobude Mladi in mobilnost, ki pomembno prispeva k vključevanju mladih v družbo, ter poziva Komisijo, naj izkoristi znanje in izkušnje, pridobljene v programu Mladi v akciji; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen pobude Mladi in mobilnost, ki pomembno prispeva k vključevanju mladih v družbo, ter poziva Komisijo, naj izkoristi znanje in izkušnje, pridobljene v programu Mladi v akciji;

| 20. | spodbuja države članice, naj si za cilj postavijo skupne naložbe v visoko šolstvo v višini vsaj 2 % BDP, kar je vrednost, ki jo priporoča Komisija v letnem pregledu rasti in zaposlovanja kot minimalno zahtevo za gospodarstva, temelječa na znanju; |
| --- | --- |

20.

spodbuja države članice, naj si za cilj postavijo skupne naložbe v visoko šolstvo v višini vsaj 2 % BDP, kar je vrednost, ki jo priporoča Komisija v letnem pregledu rasti in zaposlovanja kot minimalno zahtevo za gospodarstva, temelječa na znanju;

| 21. | opozarja na pomen prilagodljivih izobraževalnih programov, ki so združljivi s sočasno zaposlitvijo; |
| --- | --- |

21.

opozarja na pomen prilagodljivih izobraževalnih programov, ki so združljivi s sočasno zaposlitvijo;

Mladi in mobilnost

| 22. | poziva k dejavnemu vključevanju mladih v vse stopnje programov EU, od oblikovanja do izvajanja; |
| --- | --- |

22.

poziva k dejavnemu vključevanju mladih v vse stopnje programov EU, od oblikovanja do izvajanja;

| 23. | poudarja, kako pomembno je, da mladi niso samo vključeni na trg dela in v gospodarstvo, ampak tudi v oblikovanje evropske prihodnosti; poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o sodelovanju mladih; |
| --- | --- |

23.

poudarja, kako pomembno je, da mladi niso samo vključeni na trg dela in v gospodarstvo, ampak tudi v oblikovanje evropske prihodnosti; poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o sodelovanju mladih;

| 24. | se strinja, da je treba čim prej ukrepati za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja na manj kot 10 %, kot je dogovorjeno v okviru strategije EU 2020, s posebnim poudarkom na območjih z omejenimi možnostmi; pozdravlja predlog Komisije za priporočilo Sveta, s katerim bi podprli prizadevanja držav članic za zmanjšanje osipa v šolah; |
| --- | --- |

24.

se strinja, da je treba čim prej ukrepati za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja na manj kot 10 %, kot je dogovorjeno v okviru strategije EU 2020, s posebnim poudarkom na območjih z omejenimi možnostmi; pozdravlja predlog Komisije za priporočilo Sveta, s katerim bi podprli prizadevanja držav članic za zmanjšanje osipa v šolah;

| 25. | poudarja, da je treba zgodnje opuščanje šolanja, kot znan dejavnik, ki povečuje tveganje za socialno izključenost in brezposelnost v prihodnosti, občutno zmanjšati; poudarja, da je treba k reševanju tega pojava pristopiti večplastno, v povezavi s socialnimi ukrepi za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja na območjih z omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zgodnje opuščanje šolanja, kot znan dejavnik, ki povečuje tveganje za socialno izključenost in brezposelnost v prihodnosti, občutno zmanjšati; poudarja, da je treba k reševanju tega pojava pristopiti večplastno, v povezavi s socialnimi ukrepi za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja na območjih z omejenimi možnostmi;

| 26. | poziva institucije EU, naj spričo dejstva, da lahko mobilnost mladih pomaga podpreti demokratične procese, vzpostavi okvir, ki bo mladim iz držav evropske sosedske politike omogočil, da se dejavno vključijo v program Mladi in mobilnost, kar bo mladim tako iz držav članic EU kot iz držav evropske sosedske politike zagotovilo boljše možnosti izobraževanja; |
| --- | --- |

26.

poziva institucije EU, naj spričo dejstva, da lahko mobilnost mladih pomaga podpreti demokratične procese, vzpostavi okvir, ki bo mladim iz držav evropske sosedske politike omogočil, da se dejavno vključijo v program Mladi in mobilnost, kar bo mladim tako iz držav članic EU kot iz držav evropske sosedske politike zagotovilo boljše možnosti izobraževanja;

| 27. | poudarja tudi pomen spodbujanja mobilnosti učiteljev ter zaposlenih na področjih mladine in izobraževanja, saj lahko ti delujejo kot spodbujevalci za mlade, s katerimi delajo; |
| --- | --- |

27.

poudarja tudi pomen spodbujanja mobilnosti učiteljev ter zaposlenih na področjih mladine in izobraževanja, saj lahko ti delujejo kot spodbujevalci za mlade, s katerimi delajo;

| 28. | priznava pomemben prispevek regionalnih in lokalnih organov oblasti k spodbujanju mobilnosti; |
| --- | --- |

28.

priznava pomemben prispevek regionalnih in lokalnih organov oblasti k spodbujanju mobilnosti;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost in podporo tudi najbolj ogroženim, skupinam mladih z manj možnostmi ter tistim, ki si prizadevajo za "drugo priložnost", da bi se ponovno vključili v izobraževanje; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost in podporo tudi najbolj ogroženim, skupinam mladih z manj možnostmi ter tistim, ki si prizadevajo za "drugo priložnost", da bi se ponovno vključili v izobraževanje;

| 30. | poziva Komisijo, naj na nacionalni, regionalni in lokalni ravni zbira podatke o praktičnih ovirah za mobilnost ter sprejme vse potrebne ukrepe za njihovo odpravo, da bi zagotovila visokokakovostno in vsakomur dostopno mobilnost v celotnem obdobju izobraževanja, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem; meni, da bi bil "pregled stanja na področju mobilnosti", ki ga predlaga Komisija, zelo koristen za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj na nacionalni, regionalni in lokalni ravni zbira podatke o praktičnih ovirah za mobilnost ter sprejme vse potrebne ukrepe za njihovo odpravo, da bi zagotovila visokokakovostno in vsakomur dostopno mobilnost v celotnem obdobju izobraževanja, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem; meni, da bi bil "pregled stanja na področju mobilnosti", ki ga predlaga Komisija, zelo koristen za doseganje tega cilja;

| 31. | spodbuja Komisijo, naj sprejme več pobud za mobilnost mladih tudi v regijah, ki mejijo na EU; |
| --- | --- |

31.

spodbuja Komisijo, naj sprejme več pobud za mobilnost mladih tudi v regijah, ki mejijo na EU;

| 32. | poziva Komisijo, naj sprejme nujne ukrepe za spodbujanje mobilnosti, da se pospešijo izobraževanje, zaposlovanje in priznavanje poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj sprejme nujne ukrepe za spodbujanje mobilnosti, da se pospešijo izobraževanje, zaposlovanje in priznavanje poklicnih kvalifikacij;

| 33. | poudarja pomen sprejemanja ukrepov, ki bi mladim, tudi iz območij z omejenimi možnostmi, zagotavljali mobilnost na vsaki stopnji izobraževanja, omogočili popolno prenosljivost štipendij za čas bivanja v tujini ter priznavanje vmesnih rezultatov in kvalifikacij v vseh državah članicah v skladu s predlogom iz evropskega okvira kvalifikacij; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen sprejemanja ukrepov, ki bi mladim, tudi iz območij z omejenimi možnostmi, zagotavljali mobilnost na vsaki stopnji izobraževanja, omogočili popolno prenosljivost štipendij za čas bivanja v tujini ter priznavanje vmesnih rezultatov in kvalifikacij v vseh državah članicah v skladu s predlogom iz evropskega okvira kvalifikacij;

| 34. | priznava, da je treba mladim invalidom in mladim z otroki zagotoviti dodatno podporo, da si pridobijo dostop do obstoječih programov mobilnosti in jih v celoti izkoristijo ter dosežejo ravnovesje med študijskim, poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

34.

priznava, da je treba mladim invalidom in mladim z otroki zagotoviti dodatno podporo, da si pridobijo dostop do obstoječih programov mobilnosti in jih v celoti izkoristijo ter dosežejo ravnovesje med študijskim, poklicnim in zasebnim življenjem;

| 35. | poziva, da je treba poleg mednarodne mobilnosti spodbujati tudi internacionalizacijo doma ter da bi morale matične univerze in države študentov podpirati oblikovanje omrežja za mednarodno sodelovanje; poudarja potencial virtualne mobilnosti mladih kot dopolnila geografski mobilnosti; |
| --- | --- |

35.

poziva, da je treba poleg mednarodne mobilnosti spodbujati tudi internacionalizacijo doma ter da bi morale matične univerze in države študentov podpirati oblikovanje omrežja za mednarodno sodelovanje; poudarja potencial virtualne mobilnosti mladih kot dopolnila geografski mobilnosti;

| 36. | poudarja pomembnost priznavanja znanj in veščin, pridobljenih v vseh oblikah učenja, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem, in njihove vloge za razvijanje pomembnih veščin in sposobnosti, ki bodo zagotavljale dostop do in prilagajanje na potrebe trga dela, ter poziva, naj se tako pridobljene veščine in sposobnosti vključijo v "pregled stanja na področju mobilnosti"; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomembnost priznavanja znanj in veščin, pridobljenih v vseh oblikah učenja, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem, in njihove vloge za razvijanje pomembnih veščin in sposobnosti, ki bodo zagotavljale dostop do in prilagajanje na potrebe trga dela, ter poziva, naj se tako pridobljene veščine in sposobnosti vključijo v "pregled stanja na področju mobilnosti";

| 37. | priporoča spodbujanje projektov, ki podpirajo prenos znanja in spretnosti iz ene v drugo generacijo; opozarja na koristi, ki jih prinašajo znanja in veščine ter kulturni kapital mednarodnih mobilnih študentov; |
| --- | --- |

37.

priporoča spodbujanje projektov, ki podpirajo prenos znanja in spretnosti iz ene v drugo generacijo; opozarja na koristi, ki jih prinašajo znanja in veščine ter kulturni kapital mednarodnih mobilnih študentov;

| 38. | poziva Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za spodbujanje neformalnega izobraževanja in podpre ponudnike neformalnega izobraževanja; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za spodbujanje neformalnega izobraževanja in podpre ponudnike neformalnega izobraževanja;

| 39. | poudarja pomen mobilnosti za okrepitev občutka evropskega državljanstva, evropske kulture in evropskih vrednot medsebojnega spoštovanja ter za povečanje vključenosti mladih v demokratične procese in oblikovanje močnejše evropske razsežnosti pri mladih; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen mobilnosti za okrepitev občutka evropskega državljanstva, evropske kulture in evropskih vrednot medsebojnega spoštovanja ter za povečanje vključenosti mladih v demokratične procese in oblikovanje močnejše evropske razsežnosti pri mladih;

| 40. | opozarja države članice, naj uvedejo učenje maternega in dveh tujih jezikov v izobraževanje v zgodnjem otroštvu; poudarja, da ljudje, ki ne bodo znali drugega jezika, ne bodo mogli udejanjiti mobilnosti; poudarja pomembnost učenja jezikov sosednjih držav; |
| --- | --- |

40.

opozarja države članice, naj uvedejo učenje maternega in dveh tujih jezikov v izobraževanje v zgodnjem otroštvu; poudarja, da ljudje, ki ne bodo znali drugega jezika, ne bodo mogli udejanjiti mobilnosti; poudarja pomembnost učenja jezikov sosednjih držav;

| 41. | poziva države članice, naj spodbujajo učno in zaposlitveno mobilnost tako, da: (a) si prizadevajo za večjo ozaveščenost in omogočijo preprost dostop do informacij vsem mladim, ki se zanimajo zanje; (b) poudarjajo dodano vrednost mobilnosti že na zgodnjih stopnjah izobraževanja; (c) zagotovijo priznavanje učnih rezultatov iz programov mobilnosti med državami članicami; in (d) zmanjšajo upravna bremena ter spodbujajo sodelovanje med ustreznimi organi v državah članicah; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj spodbujajo učno in zaposlitveno mobilnost tako, da: (a) si prizadevajo za večjo ozaveščenost in omogočijo preprost dostop do informacij vsem mladim, ki se zanimajo zanje; (b) poudarjajo dodano vrednost mobilnosti že na zgodnjih stopnjah izobraževanja; (c) zagotovijo priznavanje učnih rezultatov iz programov mobilnosti med državami članicami; in (d) zmanjšajo upravna bremena ter spodbujajo sodelovanje med ustreznimi organi v državah članicah;

| 42. | poziva Komisijo, naj omogoči učno in zaposlitveno mobilnost tako, da: (a) krepi izobraževalne in mladinske programe EU, kot so Erasmus, Leonardo in Mladi v akciji; (b) krepi izvajanje obstoječih evropskih instrumentov in orodij, kot sta evropski sistem zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) ter Europass; in (c) razvije nova orodja, ki jih je že preučila, kot so spletna stran Mladi in mobilnost, kartica Mladi in mobilnost, evropski potni list znanj in spretnosti ter pilotni projekt "Tvoja prva zaposlitev EURES"; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj omogoči učno in zaposlitveno mobilnost tako, da: (a) krepi izobraževalne in mladinske programe EU, kot so Erasmus, Leonardo in Mladi v akciji; (b) krepi izvajanje obstoječih evropskih instrumentov in orodij, kot sta evropski sistem zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) ter Europass; in (c) razvije nova orodja, ki jih je že preučila, kot so spletna stran Mladi in mobilnost, kartica Mladi in mobilnost, evropski potni list znanj in spretnosti ter pilotni projekt "Tvoja prva zaposlitev EURES";

| 43. | pozdravlja glavne nove ukrepe iz pobude Mladi in mobilnost, kot so posebna osrednja spletna stran za mobilnost, kartica mobilnosti, ki dopolnjuje in krepi uspeh že obstoječih mladinskih in študentskih kartic, ter evropski potni list znanj in spretnosti, ki naj bi postal spletni portfelj vseživljenjskega učenja, saj vsi ti ukrepi izboljšujejo koristna že obstoječa orodja mobilnosti; poziva tudi k izboljšanju prepoznavnosti vseh sedanjih in prihodnjih programov; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja glavne nove ukrepe iz pobude Mladi in mobilnost, kot so posebna osrednja spletna stran za mobilnost, kartica mobilnosti, ki dopolnjuje in krepi uspeh že obstoječih mladinskih in študentskih kartic, ter evropski potni list znanj in spretnosti, ki naj bi postal spletni portfelj vseživljenjskega učenja, saj vsi ti ukrepi izboljšujejo koristna že obstoječa orodja mobilnosti; poziva tudi k izboljšanju prepoznavnosti vseh sedanjih in prihodnjih programov;

Evropsko visokošolsko izobraževanje in bolonjski proces

| 44. | poudarja, da je nujno začeti nov, konstruktivnejši dialog med vsemi udeleženci v bolonjskem procesu, v katerem bi zbrali izkušnje iz uspehov in težav, da bi ga nadalje izboljšali; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je nujno začeti nov, konstruktivnejši dialog med vsemi udeleženci v bolonjskem procesu, v katerem bi zbrali izkušnje iz uspehov in težav, da bi ga nadalje izboljšali;

| 45. | poziva Komisijo, naj razširi teme, na katere se osredotoča agenda za posodobitev univerz, in obnovi prednostne naloge, da bodo ustrezale novim izzivom, kot so socialna razsežnost visokega šolstva, spodbujanje na učenca osredotočenega učenja in podpora državam članicam pri doseganju 40-odstotne referenčne vrednosti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj razširi teme, na katere se osredotoča agenda za posodobitev univerz, in obnovi prednostne naloge, da bodo ustrezale novim izzivom, kot so socialna razsežnost visokega šolstva, spodbujanje na učenca osredotočenega učenja in podpora državam članicam pri doseganju 40-odstotne referenčne vrednosti;

| 46. | je trdno prepričan, da je neodvisnost univerz nujna, hkrati pa poudarja, da imajo tudi odgovornost do družbe; poziva države članice, naj vlagajo v prenovo in modernizacijo visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

46.

je trdno prepričan, da je neodvisnost univerz nujna, hkrati pa poudarja, da imajo tudi odgovornost do družbe; poziva države članice, naj vlagajo v prenovo in modernizacijo visokošolskega izobraževanja;

| 47. | poudarja, da je nujno najti ravnovesje med sistemi visokošolskega izobraževanja ter potrebami gospodarstva in družbe na splošno, ter jih medsebojno povezati z ustreznimi učnimi načrti, ki bodo ljudem zagotavljali veščine in sposobnosti, potrebne v družbi in gospodarstvu prihodnosti; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je nujno najti ravnovesje med sistemi visokošolskega izobraževanja ter potrebami gospodarstva in družbe na splošno, ter jih medsebojno povezati z ustreznimi učnimi načrti, ki bodo ljudem zagotavljali veščine in sposobnosti, potrebne v družbi in gospodarstvu prihodnosti;

| 48. | poziva države članice, regije in lokalne oblasti, naj podpirajo in krepijo sodelovanje med univerzami, središči za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter zasebnim sektorjem, da se okrepi dialog med univerzami in podjetji ter zagotovi boljše usklajevanje med vsemi tremi osmi trikotnika znanja, in sicer raziskovanjem, izobraževanjem in inovacijami; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, regije in lokalne oblasti, naj podpirajo in krepijo sodelovanje med univerzami, središči za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter zasebnim sektorjem, da se okrepi dialog med univerzami in podjetji ter zagotovi boljše usklajevanje med vsemi tremi osmi trikotnika znanja, in sicer raziskovanjem, izobraževanjem in inovacijami;

| 49. | poudarja pomen programov za financiranje raziskav in razvoja, ki obstajajo znotraj okvirnega programa za raziskave in razvoj ter kohezijske politike, in pomen boljšega usklajevanja z izobraževalnimi ukrepi; meni tudi, da je čezmejno sodelovanje ključnega pomena za uspeh programa Mladi in mobilnost; zato poziva zainteresirane strani, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki so na voljo v okviru cilja ozemeljskega sodelovanja znotraj kohezijske politike; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen programov za financiranje raziskav in razvoja, ki obstajajo znotraj okvirnega programa za raziskave in razvoj ter kohezijske politike, in pomen boljšega usklajevanja z izobraževalnimi ukrepi; meni tudi, da je čezmejno sodelovanje ključnega pomena za uspeh programa Mladi in mobilnost; zato poziva zainteresirane strani, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki so na voljo v okviru cilja ozemeljskega sodelovanja znotraj kohezijske politike;

| 50. | poudarja pomen prožnejših izobraževalnih struktur, na primer odprtih univerz, in krepitve rabe interneta v visokošolskem izobraževanju, tako da bi vsi mladi imeli dostop do kakovostnega izobraževanja na višji stopnji in da pri tem ne bi bil nihče prikrajšan zaradi oddaljenosti ali neugodnega urnika; meni, da je zaradi poznega vstopa mladih na trg delovne sile in zaradi težav pri zagotavljanju vzdržnosti sistemov socialne varnosti izredno pomembno, da se zagotovijo ustrezni pogoji za združevanje zaposlitve in študija; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen prožnejših izobraževalnih struktur, na primer odprtih univerz, in krepitve rabe interneta v visokošolskem izobraževanju, tako da bi vsi mladi imeli dostop do kakovostnega izobraževanja na višji stopnji in da pri tem ne bi bil nihče prikrajšan zaradi oddaljenosti ali neugodnega urnika; meni, da je zaradi poznega vstopa mladih na trg delovne sile in zaradi težav pri zagotavljanju vzdržnosti sistemov socialne varnosti izredno pomembno, da se zagotovijo ustrezni pogoji za združevanje zaposlitve in študija;

| 51. | spodbuja univerze, naj svoje programe in strukture približajo posebnim potrebam trga dela, upoštevajo potrebe podjetij, ko razvijajo učne načrte, in zastavijo nove metode sodelovanja z zasebnimi in javnimi gospodarskimi družbami s spodbujanjem ustanavljanja javno-zasebnih partnerstev in sponzorstev ob hkratnem spodbujanju in podpiranju podjetništva mladih; |
| --- | --- |

51.

spodbuja univerze, naj svoje programe in strukture približajo posebnim potrebam trga dela, upoštevajo potrebe podjetij, ko razvijajo učne načrte, in zastavijo nove metode sodelovanja z zasebnimi in javnimi gospodarskimi družbami s spodbujanjem ustanavljanja javno-zasebnih partnerstev in sponzorstev ob hkratnem spodbujanju in podpiranju podjetništva mladih;

| 52. | poudarja, da morajo univerze razviti programe, ki bodo med študenti spodbujali podjetništvo prek programov usposabljanja in z vzpostavitvijo stičnih točk s finančnimi akterji, ki bi jih zanimalo podpiranje inovativnih projektov; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da morajo univerze razviti programe, ki bodo med študenti spodbujali podjetništvo prek programov usposabljanja in z vzpostavitvijo stičnih točk s finančnimi akterji, ki bi jih zanimalo podpiranje inovativnih projektov;

| 53. | poudarja, kako pomembno je spodbujati podjetništvo in mladim pomagati pri ustanavljanju lastnih podjetij ter spodbujati in širiti program Erasmus za mlade podjetnike; zato priporoča izvedbo kampanje obveščanja EU v izobraževalnih ustanovah, ki bi zajemala podjetništvo, začetni kapital, obdavčenje novo ustanovljenih podjetij in stalno podporo pri usposabljanju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, kako pomembno je spodbujati podjetništvo in mladim pomagati pri ustanavljanju lastnih podjetij ter spodbujati in širiti program Erasmus za mlade podjetnike; zato priporoča izvedbo kampanje obveščanja EU v izobraževalnih ustanovah, ki bi zajemala podjetništvo, začetni kapital, obdavčenje novo ustanovljenih podjetij in stalno podporo pri usposabljanju;

| 54. | poziva Komisijo, naj vzpostavi zbirko podatkov o inovativnih projektih, ki bo olajšala izmenjavo primerov dobre prakse med že preizkušenimi projekti s strani držav članic in univerz, da se pomaga vzpostaviti povezava med diplomanti in podjetji ter da se zagotovi neposreden dostop diplomantov do sveta dela; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj vzpostavi zbirko podatkov o inovativnih projektih, ki bo olajšala izmenjavo primerov dobre prakse med že preizkušenimi projekti s strani držav članic in univerz, da se pomaga vzpostaviti povezava med diplomanti in podjetji ter da se zagotovi neposreden dostop diplomantov do sveta dela;

| 55. | priznava vrednost štipendij, ki jih študentom ponujajo zasebna podjetja; |
| --- | --- |

55.

priznava vrednost štipendij, ki jih študentom ponujajo zasebna podjetja;

| 56. | predlaga, naj Komisija namesto svetovnega sistema za razvrščanje univerz uvede na podatkih temelječ sistem o programih evropskih univerz, ki bi med drugim javnosti redno poročal o zaposljivosti študentov in možnostih za mobilnost za vsak program; |
| --- | --- |

56.

predlaga, naj Komisija namesto svetovnega sistema za razvrščanje univerz uvede na podatkih temelječ sistem o programih evropskih univerz, ki bi med drugim javnosti redno poročal o zaposljivosti študentov in možnostih za mobilnost za vsak program;

| 57. | poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za dokončanje evropskega raziskovalnega prostora, kar bo omogočilo večjo podporo za mobilnost mladih raziskovalcev, s tem pa spodbudilo evropsko odličnost na področju raziskovanja; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za dokončanje evropskega raziskovalnega prostora, kar bo omogočilo večjo podporo za mobilnost mladih raziskovalcev, s tem pa spodbudilo evropsko odličnost na področju raziskovanja;

| 58. | meni, da morajo države članice zagotoviti, da bo mladim moškim in ženskam na voljo pravičen sistem štipendij za dostop do visokošolskega izobraževanja, ki bo preprečeval ponoven pojav neenakosti, s posebnim poudarkom na terciarnem izobraževanju; |
| --- | --- |

58.

meni, da morajo države članice zagotoviti, da bo mladim moškim in ženskam na voljo pravičen sistem štipendij za dostop do visokošolskega izobraževanja, ki bo preprečeval ponoven pojav neenakosti, s posebnim poudarkom na terciarnem izobraževanju;

Poklicno izobraževanje in usposabljanje

| 59. | poziva države članice, naj posodobijo in izboljšajo privlačnost in kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tako da bo bolj prilagojeno sedanjim in prihodnjim potrebam spreminjajočega se trga dela, ki bo leta 2020 zahteval nova znanja in spretnosti, potrjene z diplomami, ki bi jih morale vzajemno priznavati vse države članice; v zvezi s tem poudarja velik uspeh dualnih izobraževalnih sistemov v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj posodobijo in izboljšajo privlačnost in kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tako da bo bolj prilagojeno sedanjim in prihodnjim potrebam spreminjajočega se trga dela, ki bo leta 2020 zahteval nova znanja in spretnosti, potrjene z diplomami, ki bi jih morale vzajemno priznavati vse države članice; v zvezi s tem poudarja velik uspeh dualnih izobraževalnih sistemov v nekaterih državah članicah;

| 60. | poudarja, da je za preprečevanje brezposelnosti mladih bistvenega pomena prilagoditev izobraževalnih sistemov in sistemov poklicnega usposabljanja potrebam po znanjih na trgu dela v prihodnje; zato mora biti prehod iz šolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ali visokošolskega izobraževanja v poklicno življenje bolje pripravljen in mora nastopiti neposredno po izobraževanju ali usposabljanju; meni, da je treba spodbujati boljše sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami, mladinskimi organizacijami, različnimi sektorji trga dela in delodajalci, na primer tako, da strokovnjaki z različnih področij pripravijo predavanja ali seminarje ter študente seznanijo z njihovim prihodnjim delom; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je za preprečevanje brezposelnosti mladih bistvenega pomena prilagoditev izobraževalnih sistemov in sistemov poklicnega usposabljanja potrebam po znanjih na trgu dela v prihodnje; zato mora biti prehod iz šolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ali visokošolskega izobraževanja v poklicno življenje bolje pripravljen in mora nastopiti neposredno po izobraževanju ali usposabljanju; meni, da je treba spodbujati boljše sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami, mladinskimi organizacijami, različnimi sektorji trga dela in delodajalci, na primer tako, da strokovnjaki z različnih področij pripravijo predavanja ali seminarje ter študente seznanijo z njihovim prihodnjim delom;

| 61. | zato izpostavlja velik pomen učinkovitega izvajanja pobude "evropsko jamstvo za mlade", ki mora postati orodje za dejavno vključevanje v trg dela; poudarja, da države članice doslej še niso sprejele prepričljivih zavez glede izvajanja pobude "evropsko jamstvo za mlade", in jih poziva, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

61.

zato izpostavlja velik pomen učinkovitega izvajanja pobude "evropsko jamstvo za mlade", ki mora postati orodje za dejavno vključevanje v trg dela; poudarja, da države članice doslej še niso sprejele prepričljivih zavez glede izvajanja pobude "evropsko jamstvo za mlade", in jih poziva, naj to čim prej storijo;

| 62. | meni, da je mobilnost za pridobivanje novih znanj in veščin močno orodje za izboljšanje veščin in sposobnosti, osebni razvoj in aktivno državljanstvo mladih; meni, da je treba spodbujati prostovoljno mobilnost za vse mlade v okviru šolskega in poklicnega izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in visokošolskega izobraževanja, ne glede na njihove finančne razmere, socialno in etično ozadje, vrsto izobraževanja ali usposabljanja, v katerega so vključeni, invalidnost, zdravstvene težave ali geografske razmere, poleg tega pa jih je treba spodbujati s strokovnim usmerjanjem in svetovanjem, ki je na voljo v celotnem procesu; |
| --- | --- |

62.

meni, da je mobilnost za pridobivanje novih znanj in veščin močno orodje za izboljšanje veščin in sposobnosti, osebni razvoj in aktivno državljanstvo mladih; meni, da je treba spodbujati prostovoljno mobilnost za vse mlade v okviru šolskega in poklicnega izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in visokošolskega izobraževanja, ne glede na njihove finančne razmere, socialno in etično ozadje, vrsto izobraževanja ali usposabljanja, v katerega so vključeni, invalidnost, zdravstvene težave ali geografske razmere, poleg tega pa jih je treba spodbujati s strokovnim usmerjanjem in svetovanjem, ki je na voljo v celotnem procesu;

| 63. | poudarja, da mobilnost ne sme povzročiti zniževanja socialnih standardov v državi gostiteljici; poudarja pomen, ki ga ima za povečanje mobilnosti vzajemno priznavanje šolske, poklicne in univerzitetne izobrazbe ter kvalifikacij iz nadaljnjega usposabljanja, pridobljenih v EU; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da mobilnost ne sme povzročiti zniževanja socialnih standardov v državi gostiteljici; poudarja pomen, ki ga ima za povečanje mobilnosti vzajemno priznavanje šolske, poklicne in univerzitetne izobrazbe ter kvalifikacij iz nadaljnjega usposabljanja, pridobljenih v EU;

| 64. | poziva k ustreznemu izvajanju evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), evropskega okvira kvalifikacij (EQF) ter evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju (ECTS); jasno navaja, da je treba zagotoviti potrdilo o vzajemnem priznanju v 12 mesecih od pridobitve kvalifikacije; poudarja, da je Parlament redno obveščen s pomočjo kazalnikov mobilnosti; |
| --- | --- |

64.

poziva k ustreznemu izvajanju evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), evropskega okvira kvalifikacij (EQF) ter evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju (ECTS); jasno navaja, da je treba zagotoviti potrdilo o vzajemnem priznanju v 12 mesecih od pridobitve kvalifikacije; poudarja, da je Parlament redno obveščen s pomočjo kazalnikov mobilnosti;

| 65. | poudarja, da je pomembno podpirati in dodatno krepiti mobilnost na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vajeništvi, ter študentom in vajencem na poklicnem izobraževanju in usposabljanju v tujini nuditi informacije, svetovanje, vodenje in strukture, ki jih bodo gostile; posebej poudarja, da je treba oblikovati partnerstva med izobraževalnimi središči in poslovnimi organizacijami, da se zagotovijo visokokakovostne možnosti za mobilnost in da te postanejo sestavni del izobraževalne poti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je pomembno podpirati in dodatno krepiti mobilnost na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vajeništvi, ter študentom in vajencem na poklicnem izobraževanju in usposabljanju v tujini nuditi informacije, svetovanje, vodenje in strukture, ki jih bodo gostile; posebej poudarja, da je treba oblikovati partnerstva med izobraževalnimi središči in poslovnimi organizacijami, da se zagotovijo visokokakovostne možnosti za mobilnost in da te postanejo sestavni del izobraževalne poti;

| 66. | izpostavlja težave, s katerimi se soočajo študenti med prehodom s poklicnega izobraževanja in usposabljanja na visokošolski študij, in poudarja, da se morajo izobraževalne ustanove prilagoditi, da bi olajšale ta prehod; |
| --- | --- |

66.

izpostavlja težave, s katerimi se soočajo študenti med prehodom s poklicnega izobraževanja in usposabljanja na visokošolski študij, in poudarja, da se morajo izobraževalne ustanove prilagoditi, da bi olajšale ta prehod;

| 67. | poudarja, da lahko poklicno ter visokošolsko izobraževanje in usposabljanje izboljšata motiviranost in optimizem mladih ter jim pomagata pri izgradnji samozavesti; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da lahko poklicno ter visokošolsko izobraževanje in usposabljanje izboljšata motiviranost in optimizem mladih ter jim pomagata pri izgradnji samozavesti;

Prehod z izobraževanja in usposabljanja na zaposlitev

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prostovoljno delo, tako da mu denimo zagotovijo trdno pravno podlago in priznavanje v okviru delovne dobe, tako da postane primerna možnost za mlade, zlasti ko so brezposelni; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prostovoljno delo, tako da mu denimo zagotovijo trdno pravno podlago in priznavanje v okviru delovne dobe, tako da postane primerna možnost za mlade, zlasti ko so brezposelni;

| 69. | odločno poudarja, da je nemoten vstop mladih na trg dela odvisen predvsem od posodobitve ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter univerz (tudi njihovih učnih načrtov), ki morajo zagotoviti, da se bo kakovost izobraževanja ujemala s potrebami na trgu dela; |
| --- | --- |

69.

odločno poudarja, da je nemoten vstop mladih na trg dela odvisen predvsem od posodobitve ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter univerz (tudi njihovih učnih načrtov), ki morajo zagotoviti, da se bo kakovost izobraževanja ujemala s potrebami na trgu dela;

| 70. | poudarja, da je pomembno univerzitetne urnike prilagoditi študentom, ki so že vstopili na trg dela in želijo hkrati tudi študirati; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je pomembno univerzitetne urnike prilagoditi študentom, ki so že vstopili na trg dela in želijo hkrati tudi študirati;

| 71. | poudarja, da morajo imeti mladi, ki delajo, dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, kar bi jim omogočilo več usposabljanja med delom, ter da je treba spodbujati stalno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in poklicni razvoj od vstopa v poklicno življenje; države članice pa je treba pozvati, naj vzpostavijo neodvisne sisteme za svetovanje o nadaljnjem usposabljanju, da bi tako nadaljnje usposabljanje postalo norma; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da morajo imeti mladi, ki delajo, dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, kar bi jim omogočilo več usposabljanja med delom, ter da je treba spodbujati stalno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in poklicni razvoj od vstopa v poklicno življenje; države članice pa je treba pozvati, naj vzpostavijo neodvisne sisteme za svetovanje o nadaljnjem usposabljanju, da bi tako nadaljnje usposabljanje postalo norma;

| 72. | poudarja, da visoka kakovost začetnega šolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja v vseh panogah in poklicih povečuje možnosti mladih za delovna mesta in podjetjem zagotavlja dotok usposobljenih delavcev; poziva države članice, naj ustanovijo ustrezne nadzorne organe, da se zagotovi tako izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da visoka kakovost začetnega šolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja v vseh panogah in poklicih povečuje možnosti mladih za delovna mesta in podjetjem zagotavlja dotok usposobljenih delavcev; poziva države članice, naj ustanovijo ustrezne nadzorne organe, da se zagotovi tako izobraževanje in usposabljanje;

| 73. | odločno podpira cilj EU, da 40 % mladih dokonča terciarno ali enakovredno (to je visoko in poklicno) izobraževanje; |
| --- | --- |

73.

odločno podpira cilj EU, da 40 % mladih dokonča terciarno ali enakovredno (to je visoko in poklicno) izobraževanje;

| 74. | poudarja, da so instrumenti usmerjanja pomembni za mlade ljudi, saj jim pomagajo pri izobraževalnih in poklicnih izbirah od osnovnošolske do visokošolske ravni izobraževanja in usposabljanja, zaradi katerih bo njihov prehod v dejavno poklicno življenje lažji; meni, da je treba okrepiti usposobljenost domačega in socialnega okolja mladih ter šole za poklicno usmerjanje in iskanje zaposlitve; meni, da je v ta namen v številnih primerih potrebna tudi individualna usmerjena podpora v obliki spremljanja pri odločanju za poklic in vstop na trg dela; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da so instrumenti usmerjanja pomembni za mlade ljudi, saj jim pomagajo pri izobraževalnih in poklicnih izbirah od osnovnošolske do visokošolske ravni izobraževanja in usposabljanja, zaradi katerih bo njihov prehod v dejavno poklicno življenje lažji; meni, da je treba okrepiti usposobljenost domačega in socialnega okolja mladih ter šole za poklicno usmerjanje in iskanje zaposlitve; meni, da je v ta namen v številnih primerih potrebna tudi individualna usmerjena podpora v obliki spremljanja pri odločanju za poklic in vstop na trg dela;

| 75. | poziva ustanove terciarnega izobraževanja, naj v študijske programe uvedejo ustrezno plačano visokokakovostno pripravništvo, da bi mladim omogočili, da se pripravijo na delovno življenje ter še posebej da dostopajo do delovnih mest, za katera je potrebna visoka stopnja usposobljenosti; poudarja, da ta pripravništva ne smejo nadomestiti pravih zaposlitev, da morajo nuditi ustrezno plačilo in socialno varstvo, pa tudi da mora trg dela takšna pripravništva priznavati; poziva države članice, naj razvijajo politike, ki bodo spodbujale zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

75.

poziva ustanove terciarnega izobraževanja, naj v študijske programe uvedejo ustrezno plačano visokokakovostno pripravništvo, da bi mladim omogočili, da se pripravijo na delovno življenje ter še posebej da dostopajo do delovnih mest, za katera je potrebna visoka stopnja usposobljenosti; poudarja, da ta pripravništva ne smejo nadomestiti pravih zaposlitev, da morajo nuditi ustrezno plačilo in socialno varstvo, pa tudi da mora trg dela takšna pripravništva priznavati; poziva države članice, naj razvijajo politike, ki bodo spodbujale zaposlovanje mladih;

| 76. | poziva Komisijo, naj na evropski ravni spodbuja pobude, da se pripravništvo na področjih socialne varnosti prizna kot del delovne dobe, kot že velja v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj na evropski ravni spodbuja pobude, da se pripravništvo na področjih socialne varnosti prizna kot del delovne dobe, kot že velja v nekaterih državah članicah;

| 77. | meni, da je pomembno podpirati pobude zasebnega sektorja, ki so usmerjene v mlade in namenjene ustvarjanju delovnih mest in zagotavljanju socialne vključenosti; |
| --- | --- |

77.

meni, da je pomembno podpirati pobude zasebnega sektorja, ki so usmerjene v mlade in namenjene ustvarjanju delovnih mest in zagotavljanju socialne vključenosti;

| 78. | poudarja, da je treba za poglobitev evropskega povezovanja kot glavno orodje uporabiti evropsko zgodovino in kulturo; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je treba za poglobitev evropskega povezovanja kot glavno orodje uporabiti evropsko zgodovino in kulturo;

| 79. | meni, da lahko visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja pomagajo povečati možnosti mladih, da najdejo službo, ki jih bo izpolnjevala, kar bo posledično okrepilo zaupanje mladih v prihodnost, spodbudilo njihovo ustvarjalnost in s tem prispevalo k blaginji družbe; |
| --- | --- |

79.

meni, da lahko visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja pomagajo povečati možnosti mladih, da najdejo službo, ki jih bo izpolnjevala, kar bo posledično okrepilo zaupanje mladih v prihodnost, spodbudilo njihovo ustvarjalnost in s tem prispevalo k blaginji družbe;

| 80. | priznava vlogo lokalnih in regionalnih organov na področju usposabljanja in mobilnosti; meni, da bi morali njihove pristojnosti in izkušnje obravnavati kot dopolnilne k ukrepom EU; poudarja, da bo morala EU, če bo želela doseči zastavljene cilje, razviti partnerski pristop, zlasti v odnosu do lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

80.

priznava vlogo lokalnih in regionalnih organov na področju usposabljanja in mobilnosti; meni, da bi morali njihove pristojnosti in izkušnje obravnavati kot dopolnilne k ukrepom EU; poudarja, da bo morala EU, če bo želela doseči zastavljene cilje, razviti partnerski pristop, zlasti v odnosu do lokalnih in regionalnih organov;

Stanje na področju zaposlovanja mladih

| 81. | poudarja, da je stanje na področju zaposlovanja mladih odvisno od splošnih ekonomskih politik; poziva države članice k preusmeritvi v naložbe in ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da varčevalni ukrepi, kot je zmanjšanje porabe v izobraževanju in pri ustvarjanju delovnih mest, ne bodo v pomoč mladim ter bi lahko bili v dolgoročnem smislu škodljivi za družbo in gospodarstvo; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je stanje na področju zaposlovanja mladih odvisno od splošnih ekonomskih politik; poziva države članice k preusmeritvi v naložbe in ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da varčevalni ukrepi, kot je zmanjšanje porabe v izobraževanju in pri ustvarjanju delovnih mest, ne bodo v pomoč mladim ter bi lahko bili v dolgoročnem smislu škodljivi za družbo in gospodarstvo;

| 82. | poudarja, da je treba tesneje povezati vodilne pobude za odpravo brezposelnosti, kot sta pobuda Mladi in mobilnost ter pobuda Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta; meni, da morajo biti socialni partnerji, predstavniki gospodarstva, lokalni in regionalni organi ter mladinske organizacije vključeni v razvoj trajnostne strategije za zmanjšanje brezposelnosti mladih, pri čemer morajo biti znanja, odražena s formalnimi in neformalnimi kvalifikacijami v skladu z evropskim okvirom kvalifikacij ter pridobljena v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, vzajemno formalno priznana in potrjena v vsej EU; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba tesneje povezati vodilne pobude za odpravo brezposelnosti, kot sta pobuda Mladi in mobilnost ter pobuda Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta; meni, da morajo biti socialni partnerji, predstavniki gospodarstva, lokalni in regionalni organi ter mladinske organizacije vključeni v razvoj trajnostne strategije za zmanjšanje brezposelnosti mladih, pri čemer morajo biti znanja, odražena s formalnimi in neformalnimi kvalifikacijami v skladu z evropskim okvirom kvalifikacij ter pridobljena v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, vzajemno formalno priznana in potrjena v vsej EU;

| 83. | poudarja, da je zaradi gospodarske in finančne krize brezposelnost mladih – ki po navedbah Mednarodne organizacije dela ni posledica visokih dohodkov in drugih stroškov dela, pravice do soodločanja in standardov socialne zaščite – postala velik izziv po vsej Evropski uniji, ki ga Unija in države članice doslej niso obravnavale v zadostni meri; poudarja, da pomeni brezposelnost v mladosti za posameznika zelo veliko tveganje za revščino v dolgoročnem smislu; poudarja, da so potrebna kakovostna delovna mesta, da se mladi ne bi znašli v kategoriji revnih zaposlenih; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je zaradi gospodarske in finančne krize brezposelnost mladih – ki po navedbah Mednarodne organizacije dela ni posledica visokih dohodkov in drugih stroškov dela, pravice do soodločanja in standardov socialne zaščite – postala velik izziv po vsej Evropski uniji, ki ga Unija in države članice doslej niso obravnavale v zadostni meri; poudarja, da pomeni brezposelnost v mladosti za posameznika zelo veliko tveganje za revščino v dolgoročnem smislu; poudarja, da so potrebna kakovostna delovna mesta, da se mladi ne bi znašli v kategoriji revnih zaposlenih;

| 84. | poudarja, da bi morale pogodbe o zaposlitvi in pripravništvu zagotavljati socialne pravice vsem od prvega dne pogodbe; zavrača vsak predlog za odmik od tega načela; poudarja, da se ne sme skrajševati odpovednih rokov, določila iz kolektivne pogodbe in zakonska določila morajo veljati enako kot za redno zaposlene ter da mora od prvega delovnega dne veljati neomejena pravica soodločanja in svoboda združevanja; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da bi morale pogodbe o zaposlitvi in pripravništvu zagotavljati socialne pravice vsem od prvega dne pogodbe; zavrača vsak predlog za odmik od tega načela; poudarja, da se ne sme skrajševati odpovednih rokov, določila iz kolektivne pogodbe in zakonska določila morajo veljati enako kot za redno zaposlene ter da mora od prvega delovnega dne veljati neomejena pravica soodločanja in svoboda združevanja;

| 85. | poziva k okviru EU, ki bo skladno z načelom subsidiarnosti določal pravice in zaščito za netipične in negotove oblike zaposlitve; |
| --- | --- |

85.

poziva k okviru EU, ki bo skladno z načelom subsidiarnosti določal pravice in zaščito za netipične in negotove oblike zaposlitve;

| 86. | poudarja, da je treba mlade zaščititi pred diskriminacijo na delovnem mestu, zlasti zaradi starosti in delovnih izkušenj, kar bi dosegli z učinkovitim izvajanjem Direktive št. 2000/78/ES; poziva vse države članice, naj oblikujejo nacionalno strategijo za reševanje brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba mlade zaščititi pred diskriminacijo na delovnem mestu, zlasti zaradi starosti in delovnih izkušenj, kar bi dosegli z učinkovitim izvajanjem Direktive št. 2000/78/ES; poziva vse države članice, naj oblikujejo nacionalno strategijo za reševanje brezposelnosti mladih;

| 87. | poudarja, da je glavna skrb mladih biti samostojen, imeti dostop do zdravstvene oskrbe in primernega bivališča po razumni ceni, ob tem pa imeti tudi možnosti za usposabljanje, delo in osebni razvoj; zato poziva države članice, naj odpravijo diskriminacijo na podlagi starosti pri dostopu do sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je glavna skrb mladih biti samostojen, imeti dostop do zdravstvene oskrbe in primernega bivališča po razumni ceni, ob tem pa imeti tudi možnosti za usposabljanje, delo in osebni razvoj; zato poziva države članice, naj odpravijo diskriminacijo na podlagi starosti pri dostopu do sistemov socialne varnosti;

| 88. | znova poudarja pomen konkretnih in preverljivih ciljev, povezanih z ustreznimi finančnimi sredstvi, pri uresničevanju strategije EU 2020 in integriranih smernic za zmanjševanje brezposelnosti mladih; poudarja, da se morajo v ta namen države članice v svojih nacionalnih programih reform zavezati, da bodo zvišale stopnjo zaposlenosti mladih med 15. in 25. letom za 10 % do leta 2014 in da bodo zvišale stopnjo zaposlenosti mladih (tistih izven izobraževanja) na 75 % do leta 2020; |
| --- | --- |

88.

znova poudarja pomen konkretnih in preverljivih ciljev, povezanih z ustreznimi finančnimi sredstvi, pri uresničevanju strategije EU 2020 in integriranih smernic za zmanjševanje brezposelnosti mladih; poudarja, da se morajo v ta namen države članice v svojih nacionalnih programih reform zavezati, da bodo zvišale stopnjo zaposlenosti mladih med 15. in 25. letom za 10 % do leta 2014 in da bodo zvišale stopnjo zaposlenosti mladih (tistih izven izobraževanja) na 75 % do leta 2020;

| 89. | meni, da si je glede na to, da bo približno 35 % vseh delovnih mest, ki bodo na voljo do leta 2020, zahtevalo visoko izobrazbo skupaj s prilagodljivostjo in inovativnostjo, treba intenzivno prizadevati za to, da se delež trideset- do štiriintridesetletnikov z univerzitetno ali primerljivo izobrazbo zviša na najmanj 40 %; |
| --- | --- |

89.

meni, da si je glede na to, da bo približno 35 % vseh delovnih mest, ki bodo na voljo do leta 2020, zahtevalo visoko izobrazbo skupaj s prilagodljivostjo in inovativnostjo, treba intenzivno prizadevati za to, da se delež trideset- do štiriintridesetletnikov z univerzitetno ali primerljivo izobrazbo zviša na najmanj 40 %;

| 90. | priznava, da so za izvajanje integriranih smernic odgovorne države članice, Komisija pa jih mora podpirati in nadzirati dejavnosti na nacionalni ravni z uporabo odprte metode usklajevanja; meni, da bi bilo treba spremljati ciljne skupine in kazalnike, ki jih v pobudi predlaga Komisija, ter da bi bilo treba napredek pri uresničevanju meriti z jasnimi kazalniki; |
| --- | --- |

90.

priznava, da so za izvajanje integriranih smernic odgovorne države članice, Komisija pa jih mora podpirati in nadzirati dejavnosti na nacionalni ravni z uporabo odprte metode usklajevanja; meni, da bi bilo treba spremljati ciljne skupine in kazalnike, ki jih v pobudi predlaga Komisija, ter da bi bilo treba napredek pri uresničevanju meriti z jasnimi kazalniki;

| 91. | meni, da morajo države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile čim več informacij ter možnosti izbire in usposabljanja, da bi tako mladim pomagale uresničiti njihov potencial, vendar je trdno prepričan, da lahko to najbolje opravijo osebe na terenu, ki delujejo na lokalni ravni v državah članicah; |
| --- | --- |

91.

meni, da morajo države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile čim več informacij ter možnosti izbire in usposabljanja, da bi tako mladim pomagale uresničiti njihov potencial, vendar je trdno prepričan, da lahko to najbolje opravijo osebe na terenu, ki delujejo na lokalni ravni v državah članicah;

| 92. | meni, da je treba nadalje razviti kakovostne storitve kariernega in poklicnega svetovanja; poudarja pomembnost vključevanja socialnih partnerjev v snovanje, organizacijo, izvedbo in financiranje teh storitev, da bi zagotovili ustreznost in učinkovitost glede na potrebe trga dela; |
| --- | --- |

92.

meni, da je treba nadalje razviti kakovostne storitve kariernega in poklicnega svetovanja; poudarja pomembnost vključevanja socialnih partnerjev v snovanje, organizacijo, izvedbo in financiranje teh storitev, da bi zagotovili ustreznost in učinkovitost glede na potrebe trga dela;

| 93. | poudarja, kako pomembno je, da podjetja v okviru svoje družbene odgovornosti mladim pomagajo pri utemeljeni izbiri poklica in pri tem upoštevajo potrebe nacionalnega in evropskega trga dela, ter poudarja, da bi lahko take pobude spremljala strokovna praksa; |
| --- | --- |

93.

poudarja, kako pomembno je, da podjetja v okviru svoje družbene odgovornosti mladim pomagajo pri utemeljeni izbiri poklica in pri tem upoštevajo potrebe nacionalnega in evropskega trga dela, ter poudarja, da bi lahko take pobude spremljala strokovna praksa;

| 94. | meni, da odločitve o izbiri poklica še vedno močno temeljijo na spolu in da je to dejavnik, ki prispeva k neenakosti med spoloma; poudarja, da ima to vpliv tako na brezposelnost med ženskami kot na revščino; poudarja, da je treba tako diskriminacijo na podlagi spola odpraviti; |
| --- | --- |

94.

meni, da odločitve o izbiri poklica še vedno močno temeljijo na spolu in da je to dejavnik, ki prispeva k neenakosti med spoloma; poudarja, da ima to vpliv tako na brezposelnost med ženskami kot na revščino; poudarja, da je treba tako diskriminacijo na podlagi spola odpraviti;

| 95. | poudarja, da je treba uvesti ukrepe za prikaz celostne slike možnosti izobraževanja in usposabljanja ter kasnejše izbire poklica, na primer s pomočjo svetovalcev za enakost, ter da je treba deklice že zgodaj usmerjati zlasti v matematične, informacijske, naravoslovne in tehnične predmete ter na področja strateškega pomena za poklicni razvoj, dečke pa v učiteljske, negovalne in socialne poklice, in jih pri tem podpirati; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da je treba uvesti ukrepe za prikaz celostne slike možnosti izobraževanja in usposabljanja ter kasnejše izbire poklica, na primer s pomočjo svetovalcev za enakost, ter da je treba deklice že zgodaj usmerjati zlasti v matematične, informacijske, naravoslovne in tehnične predmete ter na področja strateškega pomena za poklicni razvoj, dečke pa v učiteljske, negovalne in socialne poklice, in jih pri tem podpirati;

| 96. | poudarja, da je glede na pomanjkanje usposobljene delovne sile v prihodnje treba uvesti specifične ukrepe ter spodbujati potencial deklet in žensk zlasti z usmerjenimi programi za podporo, ki bi dekleta usmerjali v naravoslovne in tehnične poklice; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da je glede na pomanjkanje usposobljene delovne sile v prihodnje treba uvesti specifične ukrepe ter spodbujati potencial deklet in žensk zlasti z usmerjenimi programi za podporo, ki bi dekleta usmerjali v naravoslovne in tehnične poklice;

| 97. | pozdravlja vse večjo vlogo Evropske investicijske banke pri pripravi programov financiranja za študente, pa tudi pri podpori mladim pri ustanavljanju lastnih podjetij; meni, da mora Evropska investicijska banka sprejeti še pomembnejšo vlogo, tako da bo usmerjeno vlagala na področja z visoko dodano vrednostjo za države članice in zlasti v tista podjetja, ki si najbolj prizadevajo za zaposlovanje mladih in jim nudijo visokokakovostno usposabljanje; |
| --- | --- |

97.

pozdravlja vse večjo vlogo Evropske investicijske banke pri pripravi programov financiranja za študente, pa tudi pri podpori mladim pri ustanavljanju lastnih podjetij; meni, da mora Evropska investicijska banka sprejeti še pomembnejšo vlogo, tako da bo usmerjeno vlagala na področja z visoko dodano vrednostjo za države članice in zlasti v tista podjetja, ki si najbolj prizadevajo za zaposlovanje mladih in jim nudijo visokokakovostno usposabljanje;

| 98. | poudarja, da je treba mlade s slabimi možnostmi za začetek poklicne kariere, zlasti mlade, ki niso zaposleni ali vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, podpreti ali jih celo voditi z upoštevanjem njihovih individualnih potreb in pri tem pozornost nameniti njihovemu boljšemu vključevanju na trg dela ter boljšemu dostopu do kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba mlade s slabimi možnostmi za začetek poklicne kariere, zlasti mlade, ki niso zaposleni ali vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, podpreti ali jih celo voditi z upoštevanjem njihovih individualnih potreb in pri tem pozornost nameniti njihovemu boljšemu vključevanju na trg dela ter boljšemu dostopu do kakovostnih delovnih mest;

| 99. | meni, da so lahko prosta javno financirana vajeniška mesta in standardiziran sistem pomoči pri usposabljanju eden od učinkovitih instrumentov za vključevanje posebej prikrajšanih mladih na trg dela; |
| --- | --- |

99.

meni, da so lahko prosta javno financirana vajeniška mesta in standardiziran sistem pomoči pri usposabljanju eden od učinkovitih instrumentov za vključevanje posebej prikrajšanih mladih na trg dela;

| 100. | vendar poudarja, da je bistvenega pomena prvo vključevanje na trg dela ter da bi morali biti vsi ukrepi za vključevanje usmerjeni k omogočanju dostopa do rednega trga dela že od zgodnjih faz dalje in da bi jih morali spremljati podporni ukrepi, osredotočeni na potrebe posameznikov; |
| --- | --- |

100.

vendar poudarja, da je bistvenega pomena prvo vključevanje na trg dela ter da bi morali biti vsi ukrepi za vključevanje usmerjeni k omogočanju dostopa do rednega trga dela že od zgodnjih faz dalje in da bi jih morali spremljati podporni ukrepi, osredotočeni na potrebe posameznikov;

| 101. | poudarja specifične težave, s katerimi se srečujejo revni mladi v času bivanja v tujini zaradi finančnih in jezikovnih omejitev, v nekaterih primerih pa tudi diskriminacije; je prepričan, da je treba finančno podpreti zlasti potrebe najbolj prikrajšanih; |
| --- | --- |

101.

poudarja specifične težave, s katerimi se srečujejo revni mladi v času bivanja v tujini zaradi finančnih in jezikovnih omejitev, v nekaterih primerih pa tudi diskriminacije; je prepričan, da je treba finančno podpreti zlasti potrebe najbolj prikrajšanih;

| 102. | poudarja pomen ustvarjanja zaposlitvenih možnosti za mlade invalide z oblikovanjem ustrezno prilagojenih programov usposabljanja ter spodbujanjem k večjemu številu zaposlitvenih podpor za to pomembno skupino mladega prebivalstva, da bi jim pomagali do boljše vključenosti in doseganja svojih potencialov v družbi; |
| --- | --- |

102.

poudarja pomen ustvarjanja zaposlitvenih možnosti za mlade invalide z oblikovanjem ustrezno prilagojenih programov usposabljanja ter spodbujanjem k večjemu številu zaposlitvenih podpor za to pomembno skupino mladega prebivalstva, da bi jim pomagali do boljše vključenosti in doseganja svojih potencialov v družbi;

| 103. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo kampanje obveščanja o možnostih izobraževanja in usposabljanja za mlade invalide, kot je projekt izmenjave v okviru Evropskega invalidskega foruma in študentske mreže Erasmus; |
| --- | --- |

103.

poziva države članice in Komisijo, naj podprejo kampanje obveščanja o možnostih izobraževanja in usposabljanja za mlade invalide, kot je projekt izmenjave v okviru Evropskega invalidskega foruma in študentske mreže Erasmus;

| 104. | poudarja, da delovni program Eurofounda 2009–2012 vključuje poseben projekt Dejavno vključevanje za mlade invalide ali mlade z zdravstvenimi težavami, in opozarja na osrednjo vlogo izobraževalnih središč, ki mladim invalidom in tistim, ki so odraščali v institucionalni oskrbi, nudijo usposabljanja za pridobitev socialnih in poklicnih veščin; zahteva podporo za razvoj in koriščenje teh izobraževalnih središč, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da delovni program Eurofounda 2009–2012 vključuje poseben projekt Dejavno vključevanje za mlade invalide ali mlade z zdravstvenimi težavami, in opozarja na osrednjo vlogo izobraževalnih središč, ki mladim invalidom in tistim, ki so odraščali v institucionalni oskrbi, nudijo usposabljanja za pridobitev socialnih in poklicnih veščin; zahteva podporo za razvoj in koriščenje teh izobraževalnih središč, kjer je to potrebno;

| 105. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo temeljito osvetlili razmere na nacionalni in evropski ravni glede mladih, ki niso zaposleni in niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicam opredeli vzroke za marginalizacijo mladih ter priporoči načine za njihovo ponovno vključitev, pa tudi naj sprejme ukrepe za preprečevanje tega problema, in sicer z uresničitvijo ustreznih ciljev v naslednjih desetih letih na področju zaposljivosti in konkurenčnosti evropske delovne sile in z zmanjšanjem deleža oseb, ki predčasno opustijo šolanje; |
| --- | --- |

105.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki bodo temeljito osvetlili razmere na nacionalni in evropski ravni glede mladih, ki niso zaposleni in niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicam opredeli vzroke za marginalizacijo mladih ter priporoči načine za njihovo ponovno vključitev, pa tudi naj sprejme ukrepe za preprečevanje tega problema, in sicer z uresničitvijo ustreznih ciljev v naslednjih desetih letih na področju zaposljivosti in konkurenčnosti evropske delovne sile in z zmanjšanjem deleža oseb, ki predčasno opustijo šolanje;

| 106. | poudarja, da so pripravništva primerno sredstvo za pravo izbiro poklicne poti na vseh stopnjah izbiranja poklica; poudarja, da je treba zanje določiti minimalne standarde, kot sta dohodek ter socialne pravice, vključno z ureditvijo socialne zaščite in socialne varnosti, da bi izboljšali kakovost pripravništva in zagotovili njegovo izobraževalno vrednost; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da so pripravništva primerno sredstvo za pravo izbiro poklicne poti na vseh stopnjah izbiranja poklica; poudarja, da je treba zanje določiti minimalne standarde, kot sta dohodek ter socialne pravice, vključno z ureditvijo socialne zaščite in socialne varnosti, da bi izboljšali kakovost pripravništva in zagotovili njegovo izobraževalno vrednost;

| 107. | ponovno izjavlja, da pripravništvo ne sme nadomestiti pravega delovnega mesta in mora biti strogo časovno omejeno; poudarja, da je nujno potreben pravno zavezujoč evropski okvir kakovosti za pripravništva, ki bi vključeval vse oblike izobraževanja in usposabljanja, da preprečili izkoriščanje pripravnikov, in da bi morala Komisija predstaviti akcijski načrt s časovnim razporedom in opisom, kako se bo ta okvir kakovosti izvajal; |
| --- | --- |

107.

ponovno izjavlja, da pripravništvo ne sme nadomestiti pravega delovnega mesta in mora biti strogo časovno omejeno; poudarja, da je nujno potreben pravno zavezujoč evropski okvir kakovosti za pripravništva, ki bi vključeval vse oblike izobraževanja in usposabljanja, da preprečili izkoriščanje pripravnikov, in da bi morala Komisija predstaviti akcijski načrt s časovnim razporedom in opisom, kako se bo ta okvir kakovosti izvajal;

| 108. | pozdravlja pobudo Tvoja prva zaposlitev EURES za spodbujanje poklicne mobilnosti, ki bi morala biti tesno povezana z evropskim sistemom za spremljanje ponudbe delovnih mest, tako da bi delojemalci in delodajalci imeli pregleden in celosten pregled trga dela EU, prosta mesta pa bi čim prej zapolnile usposobljene osebe; poudarja pa, da to ne sme privesti do bega možganov iz določenih delov Evropske unije; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja pobudo Tvoja prva zaposlitev EURES za spodbujanje poklicne mobilnosti, ki bi morala biti tesno povezana z evropskim sistemom za spremljanje ponudbe delovnih mest, tako da bi delojemalci in delodajalci imeli pregleden in celosten pregled trga dela EU, prosta mesta pa bi čim prej zapolnile usposobljene osebe; poudarja pa, da to ne sme privesti do bega možganov iz določenih delov Evropske unije;

| 109. | poudarja, da so za uspešno odpravo brezposelnosti mladih in podporo vključujoči rasti nujno potrebni usklajeni ukrepi za dejavni trg dela na ravni EU, kot so javno financirani delovni programi za mlade ter ustvarjanje novih trajnostnih in dobrih ter ustrezno plačanih delovnih mest ter novih podjetij, pa tudi spodbujanje podjetniške kulture v šolah, spodbude za sprožanje novih pobud, tehnična podpora za ustanovitelje podjetij, poenostavitev upravnih postopkov za njihovo pospešitev, storitvena omrežja na lokalni ravni za omogočanje upravljanja ter povezave z univerzami in raziskovalnimi središči za spodbujanje inovativnih izdelkov in postopkov, priznavanje prostovoljnega dela kot delovnih izkušenj ter spodbujanje podjetništva; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da so za uspešno odpravo brezposelnosti mladih in podporo vključujoči rasti nujno potrebni usklajeni ukrepi za dejavni trg dela na ravni EU, kot so javno financirani delovni programi za mlade ter ustvarjanje novih trajnostnih in dobrih ter ustrezno plačanih delovnih mest ter novih podjetij, pa tudi spodbujanje podjetniške kulture v šolah, spodbude za sprožanje novih pobud, tehnična podpora za ustanovitelje podjetij, poenostavitev upravnih postopkov za njihovo pospešitev, storitvena omrežja na lokalni ravni za omogočanje upravljanja ter povezave z univerzami in raziskovalnimi središči za spodbujanje inovativnih izdelkov in postopkov, priznavanje prostovoljnega dela kot delovnih izkušenj ter spodbujanje podjetništva;

| 110. | poudarja pomembnost neformalnega in priložnostnega učenja ter izobraževanja, pa tudi prostovoljnega dela, za razvoj mladih; poudarja, da pridobljene veščine mladim ne nudijo le možnosti za vstop v svet dela, temveč jim tudi omogočajo, da so dejavno vključeni v družbo in prevzamejo odgovornost za svoja življenja; |
| --- | --- |

110.

poudarja pomembnost neformalnega in priložnostnega učenja ter izobraževanja, pa tudi prostovoljnega dela, za razvoj mladih; poudarja, da pridobljene veščine mladim ne nudijo le možnosti za vstop v svet dela, temveč jim tudi omogočajo, da so dejavno vključeni v družbo in prevzamejo odgovornost za svoja življenja;

| 111. | poudarja, da končni cilj pobude Mladi in mobilnost ni zgolj izboljšati evropske izobraževalne sisteme in zaposljivost mladih, ampak tudi ustvariti družbeno okolje, v katerem bodo lahko vsi mladi uresničili svoje zmožnosti in želje; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da končni cilj pobude Mladi in mobilnost ni zgolj izboljšati evropske izobraževalne sisteme in zaposljivost mladih, ampak tudi ustvariti družbeno okolje, v katerem bodo lahko vsi mladi uresničili svoje zmožnosti in želje;

*

* *

| 112. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

112.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0166.

(2)  UL L 17, 22.1.2010, str. 43.

(3)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(4)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2 in str. 8.

(5)  UL C 326, 3.12.2010, str. 9.

(6)  CdR 292/2010.

(7)  SOC/395.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/89

---

Četrtek, 12. maj 2011Zgodnje učenje

P7_TA(2011)0231

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (2010/2159(INI))

2012/C 377 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 14 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti njenih členov 3, 18 in 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti njenih členov 3, 18 in 29,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta in Sveta št. 1720/2006/ES z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta in Sveta št. 1720/2006/ES z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Predšolska vzgoja in varstvo: najboljši začetek v jutrišnjem svetu za vse naše otroke (KOM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Predšolska vzgoja in varstvo: najboljši začetek v jutrišnjem svetu za vse naše otroke (KOM(2011)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Parlamentu z naslovom "Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja" (KOM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Parlamentu z naslovom "Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja" (KOM(2006)0481),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 o varstvu in izobraževanju v zgodnjem otroštvu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 o varstvu in izobraževanju v zgodnjem otroštvu (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2009 o izobraževanju otrok iz migrantskih družin (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2009 o izobraževanju otrok iz migrantskih družin (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ("ET 2020") (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se 21. novembra 2008 sestali v okviru Sveta, o pripravi mladih na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se 21. novembra 2008 sestali v okviru Sveta, o pripravi mladih na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 15. in 16. marca 2002 v Barceloni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 15. in 16. marca 2002 v Barceloni,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o izboljšanju kakovosti izobraževanja učiteljev (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o večjezičnosti: prednost Evrope in skupna zaveza (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o večjezičnosti: prednost Evrope in skupna zaveza (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0099/2011),

| A. | ker je otrokovo zgodnje učenje temelj za njegovo uspešno vseživljenjsko učenje, kar je bistveno za uresničitev ciljev Evrope 2020, |
| --- | --- |

A.

ker je otrokovo zgodnje učenje temelj za njegovo uspešno vseživljenjsko učenje, kar je bistveno za uresničitev ciljev Evrope 2020,

| B. | ker so otroci v najzgodnejšem obdobju še posebej vedoželjni, dojemljivi in pripravljeni na učenje in ker se v tem obdobju oblikujejo pomembne sposobnosti, kot so govor, sposobnost izražanja ter socialne sposobnosti; ker se v tem obdobju postavijo temelji za otrokovo prihodnjo izobraževalno in poklicno pot, |
| --- | --- |

B.

ker so otroci v najzgodnejšem obdobju še posebej vedoželjni, dojemljivi in pripravljeni na učenje in ker se v tem obdobju oblikujejo pomembne sposobnosti, kot so govor, sposobnost izražanja ter socialne sposobnosti; ker se v tem obdobju postavijo temelji za otrokovo prihodnjo izobraževalno in poklicno pot,

| C. | ker so otroci v EU deležni predšolske vzgoje in varstva na različne načine, pri čemer je opredelitev kakovosti močno odvisna od kulturnih vrednot v posamezni državi ali regiji in njene opredelitve otroštva, |
| --- | --- |

C.

ker so otroci v EU deležni predšolske vzgoje in varstva na različne načine, pri čemer je opredelitev kakovosti močno odvisna od kulturnih vrednot v posamezni državi ali regiji in njene opredelitve otroštva,

| D. | ker obstaja jasna povezava med revnim in prikrajšanim okoljem in slabim uspehom v šoli in ker so izkušnje pokazale, da imajo družine iz takega okolja največ koristi od ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo; ker je manj verjetno, da bi prikrajšane skupine poiskale dostop do ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo zaradi težav z njihovo razpoložljivostjo in dostopnostjo; |
| --- | --- |

D.

ker obstaja jasna povezava med revnim in prikrajšanim okoljem in slabim uspehom v šoli in ker so izkušnje pokazale, da imajo družine iz takega okolja največ koristi od ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo; ker je manj verjetno, da bi prikrajšane skupine poiskale dostop do ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo zaradi težav z njihovo razpoložljivostjo in dostopnostjo;

| E. | ker sta predšolska vzgoja in varstvo običajno deležna manjše pozornosti in manjših naložb kot katera koli druga stopnja izobraževanja, kljub jasnim pokazateljem, da naložbe na tej stopnji prinašajo koristi, |
| --- | --- |

E.

ker sta predšolska vzgoja in varstvo običajno deležna manjše pozornosti in manjših naložb kot katera koli druga stopnja izobraževanja, kljub jasnim pokazateljem, da naložbe na tej stopnji prinašajo koristi,

| F. | ker so cilji predšolske vzgoje in varstva pogosto preveč povezani s trgom dela ter preveč osredotočeni na potrebo bo večjem zaposlovanju žensk in premalo na potrebe in interese otrok, |
| --- | --- |

F.

ker so cilji predšolske vzgoje in varstva pogosto preveč povezani s trgom dela ter preveč osredotočeni na potrebo bo večjem zaposlovanju žensk in premalo na potrebe in interese otrok,

| G. | ker ima mnogo gospodinjstev velike težave pri usklajevanju družinskih in poklicnih obveznosti, povezanih s sedanjimi spremembami na trgu dela, kot je na primer neobičajen in prilagodljiv delovni čas, vsiljen zaposlenim, ter povečanje nestalnih služb, |
| --- | --- |

G.

ker ima mnogo gospodinjstev velike težave pri usklajevanju družinskih in poklicnih obveznosti, povezanih s sedanjimi spremembami na trgu dela, kot je na primer neobičajen in prilagodljiv delovni čas, vsiljen zaposlenim, ter povečanje nestalnih služb,

| H. | ker sta materialno stanje staršev in otrok ter številčna in kakovostna ponudba storitev predšolske vzgoje neposredno povezana, |
| --- | --- |

H.

ker sta materialno stanje staršev in otrok ter številčna in kakovostna ponudba storitev predšolske vzgoje neposredno povezana,

| I. | ker vzgoja otrok tradicionalno šteje za naravno žensko delo, kar je privedlo do prevladovanja žensk v predšolski vzgoji in varstvu, |
| --- | --- |

I.

ker vzgoja otrok tradicionalno šteje za naravno žensko delo, kar je privedlo do prevladovanja žensk v predšolski vzgoji in varstvu,

| J. | ker je strokovna usposobljenost osebja med državami članicami in ponudniki storitev zelo različna in ker v večini držav članic ni zahtev, da bi predšolske ustanove zaposlovale posebej usposobljeno osebje, |
| --- | --- |

J.

ker je strokovna usposobljenost osebja med državami članicami in ponudniki storitev zelo različna in ker v večini držav članic ni zahtev, da bi predšolske ustanove zaposlovale posebej usposobljeno osebje,

| K. | ker je bilo opravljenih zelo malo raziskav o predšolski vzgoji otrok na ravni EU, kar bi omogočilo informacije o razvoju in izvajanju politike o predšolski vzgoji in varstvu v vsej EU, |
| --- | --- |

K.

ker je bilo opravljenih zelo malo raziskav o predšolski vzgoji otrok na ravni EU, kar bi omogočilo informacije o razvoju in izvajanju politike o predšolski vzgoji in varstvu v vsej EU,

Na otroku temelječ pristop

| 1. | pozdravlja naslednje cilje iz sklepov Evropskega sveta v Barceloni: do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo za najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj za 33 % otrok do starosti 3 let; vendar meni, da morata Svet in Komisija te cilje pregledati in posodobiti ter postaviti otrokove potrebe in interese v središče politike o predšolski vzgoji in varstvu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja naslednje cilje iz sklepov Evropskega sveta v Barceloni: do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo za najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj za 33 % otrok do starosti 3 let; vendar meni, da morata Svet in Komisija te cilje pregledati in posodobiti ter postaviti otrokove potrebe in interese v središče politike o predšolski vzgoji in varstvu;

| 2. | meni, da ni mogoče uresničiti strategije Evropa 2020, ki naj bi z zviševanjem zaposlenosti, zmanjševanjem šolskega osipa in odpravljanjem revščine ustvarila vključujočo družbo, če vsem otrokom ne bo dano ustrezno življenjsko izhodišče; |
| --- | --- |

2.

meni, da ni mogoče uresničiti strategije Evropa 2020, ki naj bi z zviševanjem zaposlenosti, zmanjševanjem šolskega osipa in odpravljanjem revščine ustvarila vključujočo družbo, če vsem otrokom ne bo dano ustrezno življenjsko izhodišče;

| 3. | opozarja, da je zgodnje otroštvo kritično obdobje za umski, telesni in kognitivni razvoj, za čustveni in osebni razvoj ter za učenje jezika, v tem obdobju pa se tudi postavijo temelji za vseživljenjsko učenje; priznava, da predšolska vzgoja in varstvo spodbujata zdrav psihični in telesni razvoj otrok ter jim omogočata, da postanejo bolj uravnotežene osebnosti; zato priporoča državam članicam, naj razmislijo o uvedbi enoletnega obveznega vrtca pred vstopom v šolo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je zgodnje otroštvo kritično obdobje za umski, telesni in kognitivni razvoj, za čustveni in osebni razvoj ter za učenje jezika, v tem obdobju pa se tudi postavijo temelji za vseživljenjsko učenje; priznava, da predšolska vzgoja in varstvo spodbujata zdrav psihični in telesni razvoj otrok ter jim omogočata, da postanejo bolj uravnotežene osebnosti; zato priporoča državam članicam, naj razmislijo o uvedbi enoletnega obveznega vrtca pred vstopom v šolo;

| 4. | poudarja, da lahko zgodnji razvoj zdravega načina življenja, kot so dobre prehranske navade ter primerno in uravnoteženo gibanje, močno vpliva na telesni in duševni razvoj ter je lahko celo življenje ključni dejavnik zdravja; svari pred prezgodnjim vključevanjem otrok v določene intenzivne športne dejavnosti, usmerjene v doseganje rezultata; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da lahko zgodnji razvoj zdravega načina življenja, kot so dobre prehranske navade ter primerno in uravnoteženo gibanje, močno vpliva na telesni in duševni razvoj ter je lahko celo življenje ključni dejavnik zdravja; svari pred prezgodnjim vključevanjem otrok v določene intenzivne športne dejavnosti, usmerjene v doseganje rezultata;

| 5. | opozarja na pomen vsega zgodnjega učenja za pridobivanje znanja, zlasti za učenje jezikov, dojemanje pojma o večjezičnosti ter jezikovni raznolikosti; |
| --- | --- |

5.

opozarja na pomen vsega zgodnjega učenja za pridobivanje znanja, zlasti za učenje jezikov, dojemanje pojma o večjezičnosti ter jezikovni raznolikosti;

| 6. | spodbuja uvajanje in ohranjanje inovativnih pedagoških načinov poučevanja jezikov, zlasti v večjezičnih jaslih in vrtcih v skladu z barcelonskim ciljem iz leta 2002, ki vključuje učenje regionalnih, manjšinskih in sosedskih jezikov; |
| --- | --- |

6.

spodbuja uvajanje in ohranjanje inovativnih pedagoških načinov poučevanja jezikov, zlasti v večjezičnih jaslih in vrtcih v skladu z barcelonskim ciljem iz leta 2002, ki vključuje učenje regionalnih, manjšinskih in sosedskih jezikov;

| 7. | opozarja na pomen razvijanja in izboljševanja izobraževalnih ustanov (ustanov za podaljšano bivanje otrok), ki zagotavljajo varstvo otrok po učnem procesu v vrtcih; |
| --- | --- |

7.

opozarja na pomen razvijanja in izboljševanja izobraževalnih ustanov (ustanov za podaljšano bivanje otrok), ki zagotavljajo varstvo otrok po učnem procesu v vrtcih;

| 8. | poudarja, da imajo vsi otroci poleg pravice do izobraževanja in varstva tudi pravico do počitka, prostega časa in igre; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo vsi otroci poleg pravice do izobraževanja in varstva tudi pravico do počitka, prostega časa in igre;

Splošno nudenje storitev predšolske vzgoje in varstva

| 9. | glede na sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 ugotavlja, da bi bilo treba pomanjkljivo izobrazbo odpraviti s kakovostnim predšolskim izobraževanjem in ciljno naravno podporo ter s spodbujanjem vključujočega izobraževanja; |
| --- | --- |

9.

glede na sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 ugotavlja, da bi bilo treba pomanjkljivo izobrazbo odpraviti s kakovostnim predšolskim izobraževanjem in ciljno naravno podporo ter s spodbujanjem vključujočega izobraževanja;

| 10. | meni, da čeprav prikrajšane socialne skupine lahko izkoristijo dodatno pomoč, bi morala biti predšolska vzgoja in varstvo splošno dostopna vsem staršem in otrokom, ne glede na njihov socialni izvor ali finančne razmere; |
| --- | --- |

10.

meni, da čeprav prikrajšane socialne skupine lahko izkoristijo dodatno pomoč, bi morala biti predšolska vzgoja in varstvo splošno dostopna vsem staršem in otrokom, ne glede na njihov socialni izvor ali finančne razmere;

| 11. | poudarja, da bi morali biti invalidni otroci, kolikor je le mogoče, vključeni v redno predšolsko vzgojo in varstvo, ter bi morali po potrebi imeti na voljo tudi posebne strokovnjake; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali biti invalidni otroci, kolikor je le mogoče, vključeni v redno predšolsko vzgojo in varstvo, ter bi morali po potrebi imeti na voljo tudi posebne strokovnjake;

| 12. | poziva države članice, naj pravočasno uveljavijo Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj pravočasno uveljavijo Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

| 13. | poudarja, da morajo države članice v predšolskih učnih načrtih in praksi omogočiti pluralni pristop; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo države članice v predšolskih učnih načrtih in praksi omogočiti pluralni pristop;

Obveze do staršev

| 14. | poudarja, da so matere in očetje enakopravni sodelavci v procesu predšolske vzgoje in varstva; poudarja, da bi pri storitvah ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo morali biti v celoti soudeleženi vse osebje, starši in kolikor mogoče tudi otroci; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so matere in očetje enakopravni sodelavci v procesu predšolske vzgoje in varstva; poudarja, da bi pri storitvah ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo morali biti v celoti soudeleženi vse osebje, starši in kolikor mogoče tudi otroci;

| 15. | poudarja, da sta uvedba ustrezno dolgega porodniškega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otroka oziroma očetovskega dopusta ter izvajanje učinkovitih in prožnih politik trga dela bistvena elementa učinkovite politike na področju predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da sta uvedba ustrezno dolgega porodniškega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otroka oziroma očetovskega dopusta ter izvajanje učinkovitih in prožnih politik trga dela bistvena elementa učinkovite politike na področju predšolske vzgoje in varstva;

| 16. | spodbuja države članice, naj vlagajo v izobraževalne programe za starše ter po potrebi zagotovijo druge oblike pomoči (na primer obiske na domu) za starše, ki potrebujejo dodatno pomoč; meni, da bi poleg tega treba poskrbeti, da bi starši v ustanovah za varstvo otrok imeli na voljo osnovno, brezplačno svetovanje; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj vlagajo v izobraževalne programe za starše ter po potrebi zagotovijo druge oblike pomoči (na primer obiske na domu) za starše, ki potrebujejo dodatno pomoč; meni, da bi poleg tega treba poskrbeti, da bi starši v ustanovah za varstvo otrok imeli na voljo osnovno, brezplačno svetovanje;

| 17. | poudarja, da so kulturne dejavnosti vir bogastva za otroke, spodbujajo dialog med različnimi kulturami ter razvijajo odprtost in strpnost; v zvezi s tem opozarja, da je pomembno, da vzgojitelji v medkulturne dejavnosti vključijo otroke in njihove starše; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so kulturne dejavnosti vir bogastva za otroke, spodbujajo dialog med različnimi kulturami ter razvijajo odprtost in strpnost; v zvezi s tem opozarja, da je pomembno, da vzgojitelji v medkulturne dejavnosti vključijo otroke in njihove starše;

| 18. | ugotavlja, da otroci, katerih starši nimajo dovoljenja za bivanje, v nekaterih državah članicah še vedno nimajo dostopa do predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da otroci, katerih starši nimajo dovoljenja za bivanje, v nekaterih državah članicah še vedno nimajo dostopa do predšolske vzgoje in varstva;

| 19. | poziva države članice, naj otrokom, katerih starši so prosilci za azil, begunci, upravičenci do subsidiarne zaščite ali imajo dovoljenje za bivanje iz humanitarnih razlogov, dovolijo dostop do predšolske vzgoje, da jim ne bi že na začetku zmanjšali življenjskih priložnosti; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj otrokom, katerih starši so prosilci za azil, begunci, upravičenci do subsidiarne zaščite ali imajo dovoljenje za bivanje iz humanitarnih razlogov, dovolijo dostop do predšolske vzgoje, da jim ne bi že na začetku zmanjšali življenjskih priložnosti;

Boljše povezovanje storitev

| 20. | spodbuja države članice, naj povežejo ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo, spodbujajo njihov razvoj in dejavnosti ter poskrbijo za boljše sodelovanje in usklajenost med različnimi institucijami in ministrstvi, ki se ukvarjajo s politikami in programi na področju zgodnjega učenja; |
| --- | --- |

20.

spodbuja države članice, naj povežejo ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo, spodbujajo njihov razvoj in dejavnosti ter poskrbijo za boljše sodelovanje in usklajenost med različnimi institucijami in ministrstvi, ki se ukvarjajo s politikami in programi na področju zgodnjega učenja;

| 21. | spodbuja države članice, da ustanovam za predšolsko vzgojo in varstvo omogočijo zadostno avtonomijo, da ohranijo svojo edinstvenost in kreativnost pri iskanju rešitev za dobrobit otrok; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, da ustanovam za predšolsko vzgojo in varstvo omogočijo zadostno avtonomijo, da ohranijo svojo edinstvenost in kreativnost pri iskanju rešitev za dobrobit otrok;

| 22. | poudarja pomen inovativnih ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo lokalnega značaja, ki združujejo ljudi iz zdravstva, socialnega področja, izobraževanja, kulture in drugih področij; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen inovativnih ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo lokalnega značaja, ki združujejo ljudi iz zdravstva, socialnega področja, izobraževanja, kulture in drugih področij;

| 23. | poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter neprofitnimi organizacijami spodbujajo in financirajo ukrepe in projekte za nudenje storitev predšolske vzgoje in varstva otrokom iz prikrajšanih socialnih skupin ter zagotavljajo njihovo spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter neprofitnimi organizacijami spodbujajo in financirajo ukrepe in projekte za nudenje storitev predšolske vzgoje in varstva otrokom iz prikrajšanih socialnih skupin ter zagotavljajo njihovo spremljanje in ocenjevanje;

| 24. | priznava, da je treba upoštevati različne življenjske razmere v družinah in s tem povezane različne potrebe, ter pozdravlja raznoliko, prožno in inovativno ponudbo predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je treba upoštevati različne življenjske razmere v družinah in s tem povezane različne potrebe, ter pozdravlja raznoliko, prožno in inovativno ponudbo predšolske vzgoje in varstva;

| 25. | poziva, naj se oblikuje evropski okvir za ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo, ki naj spoštuje kulturno raznolikost držav članic in poudarja skupne cilje in vrednote; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se oblikuje evropski okvir za ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo, ki naj spoštuje kulturno raznolikost držav članic in poudarja skupne cilje in vrednote;

Gospodarske koristi

| 26. | poudarja, da kljub nestabilnemu gospodarskemu ozračju ne smemo zanemarjati večjega vlaganja v predšolsko vzgojo in varstvo; poudarja, da bi države članice ustanovam za predšolsko vzgojo in varstvo morale nameniti ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da kljub nestabilnemu gospodarskemu ozračju ne smemo zanemarjati večjega vlaganja v predšolsko vzgojo in varstvo; poudarja, da bi države članice ustanovam za predšolsko vzgojo in varstvo morale nameniti ustrezna sredstva;

| 27. | ponavlja, da je bilo dokazano, da prinašajo naložbe v predšolsko vzgojo in varstvo dolgoročne gospodarske in družbene koristi, kot so višji davčni prispevki od boljše delovne sile, manjši stroški za zdravstveno varstvo, nižja stopnja kriminalitete ter manj asocialnega vedenja; poudarja, da je preprečevanje učinkovitejša in stroškovno ustreznejša metoda kot ukrepanje v poznejši fazi; |
| --- | --- |

27.

ponavlja, da je bilo dokazano, da prinašajo naložbe v predšolsko vzgojo in varstvo dolgoročne gospodarske in družbene koristi, kot so višji davčni prispevki od boljše delovne sile, manjši stroški za zdravstveno varstvo, nižja stopnja kriminalitete ter manj asocialnega vedenja; poudarja, da je preprečevanje učinkovitejša in stroškovno ustreznejša metoda kot ukrepanje v poznejši fazi;

| 28. | ugotavlja, da lahko kakovostna predšolska vzgoja pomaga zmanjšati šolski osip, boriti se proti prikrajšanosti v vzgoji pri otrocih iz prikrajšanih socialnih in kulturnih skupin ter posledično zmanjšati njihovo socialno neenakost, kar močno vpliva na celotno družbo; opaža, da so temu tveganju zlasti izpostavljeni mladi iz ranljivih socialnih skupin, |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da lahko kakovostna predšolska vzgoja pomaga zmanjšati šolski osip, boriti se proti prikrajšanosti v vzgoji pri otrocih iz prikrajšanih socialnih in kulturnih skupin ter posledično zmanjšati njihovo socialno neenakost, kar močno vpliva na celotno družbo; opaža, da so temu tveganju zlasti izpostavljeni mladi iz ranljivih socialnih skupin,

| 29. | poudarja, da so visokokakovostne ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo dopolnilo in ne nadomestilo za čvrst sistem socialnega varstva, ki vključuje široko paleto ukrepov za boj proti revščini; poziva države članice, naj se spopadejo s socialno revščino; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so visokokakovostne ustanove za predšolsko vzgojo in varstvo dopolnilo in ne nadomestilo za čvrst sistem socialnega varstva, ki vključuje široko paleto ukrepov za boj proti revščini; poziva države članice, naj se spopadejo s socialno revščino;

Osebje in kakovost ustanov

| 30. | poudarja, da je predšolsko obdobje najpomembnejši čas za čustveni in socialni razvoj otroka in da mora zato imeti osebje, ki dela s predšolskimi otroki, ustrezne kvalifikacije; poudarja, da sta pri izbiri osebja najpomembnejša otrokovo dobro počutje in njegova varnost; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je predšolsko obdobje najpomembnejši čas za čustveni in socialni razvoj otroka in da mora zato imeti osebje, ki dela s predšolskimi otroki, ustrezne kvalifikacije; poudarja, da sta pri izbiri osebja najpomembnejša otrokovo dobro počutje in njegova varnost;

| 31. | ugotavlja, da je mogoče pozitivne učinke programov zgodnjega ukrepanja dolgoročno ohraniti samo, če jim sledi visokokakovostno osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je mogoče pozitivne učinke programov zgodnjega ukrepanja dolgoročno ohraniti samo, če jim sledi visokokakovostno osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje;

| 32. | ugotavlja, da je strokovno in dobro usposobljeno osebje za delo z majhnimi otroki najpomembnejše za kakovost ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo, zato poziva države članice, naj zvišajo raven strokovnih meril z uvedbo priznanih potrdil o usposobljenosti za tiste, ki delajo na tem področju; ugotavlja, da na kakovost lahko vplivajo tudi drugi dejavniki, kot so razmerje med številom otrok in osebjem, velikost skupin in učna vsebina; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je strokovno in dobro usposobljeno osebje za delo z majhnimi otroki najpomembnejše za kakovost ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo, zato poziva države članice, naj zvišajo raven strokovnih meril z uvedbo priznanih potrdil o usposobljenosti za tiste, ki delajo na tem področju; ugotavlja, da na kakovost lahko vplivajo tudi drugi dejavniki, kot so razmerje med številom otrok in osebjem, velikost skupin in učna vsebina;

| 33. | ugotavlja, da je treba bolj povezati vzgojitelje predšolske vzgoje in varstva in učitelje osnovnih šol ter prenesti pristop k poučevanju, s poudarkom na kontinuiteti učnih metod; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je treba bolj povezati vzgojitelje predšolske vzgoje in varstva in učitelje osnovnih šol ter prenesti pristop k poučevanju, s poudarkom na kontinuiteti učnih metod;

| 34. | poziva države članice, naj oblikujejo mehanizme za ocenjevanje izvajanja predšolske vzgoje in varstva ter naj zagotovijo spoštovanje kakovostnih meril, da bi izboljšale kakovost ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj oblikujejo mehanizme za ocenjevanje izvajanja predšolske vzgoje in varstva ter naj zagotovijo spoštovanje kakovostnih meril, da bi izboljšale kakovost ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo;

| 35. | poziva, naj se pri izvajanju evropskega okvira kvalifikacij upošteva kakovost izobraževanja in s tem rezultate učenja; poziva države članice, naj zagotovijo stalno usposabljanje osebja, ki dela v predšolski vzgoji in varstvu, za povečanje in posodabljanje njihovega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj se pri izvajanju evropskega okvira kvalifikacij upošteva kakovost izobraževanja in s tem rezultate učenja; poziva države članice, naj zagotovijo stalno usposabljanje osebja, ki dela v predšolski vzgoji in varstvu, za povečanje in posodabljanje njihovega strokovnega znanja;

| 36. | spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo vse kvalificirano osebje v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo plačano kot osnovnošolski učitelji; |
| --- | --- |

36.

spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo vse kvalificirano osebje v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo plačano kot osnovnošolski učitelji;

| 37. | poziva države članice, naj začnejo reševati vprašanje enakosti spolov v vzgojnovarstvenem delu z izvajanjem politike, ki bo pripomogla k zvišanju števila moških v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo, |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj začnejo reševati vprašanje enakosti spolov v vzgojnovarstvenem delu z izvajanjem politike, ki bo pripomogla k zvišanju števila moških v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo,

Raziskave in izmenjava najboljših praks

| 38. | poudarja, da je kljub veliki količini empiričnih podatkov o majhnih otrocih v nekaterih državah članicah (ki so jih med drugim posredovali Nacionalno združenje za predšolsko vzgojo (NAYEC), UNICEF, International Early Years Education Journal in OECD) treba bolje razumeti razvoj otrok v predšolskem obdobju; poziva k nadaljnjim raziskavam in izmenjavi pridobljenih rezultatov v vsej EU, pri čemer je treba upoštevati kulturne razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je kljub veliki količini empiričnih podatkov o majhnih otrocih v nekaterih državah članicah (ki so jih med drugim posredovali Nacionalno združenje za predšolsko vzgojo (NAYEC), UNICEF, International Early Years Education Journal in OECD) treba bolje razumeti razvoj otrok v predšolskem obdobju; poziva k nadaljnjim raziskavam in izmenjavi pridobljenih rezultatov v vsej EU, pri čemer je treba upoštevati kulturne razlike med državami članicami;

| 39. | obžaluje, da strukturni skladi EU ter programi kot Comenius, ki omogočajo vzgojiteljem, da sodelujejo v vseevropskih izmenjavah, niso dovolj izkoriščeni; poziva države članice, naj vzgojitelje v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo bolje seznanjajo z obstojem teh skladov in programov; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da strukturni skladi EU ter programi kot Comenius, ki omogočajo vzgojiteljem, da sodelujejo v vseevropskih izmenjavah, niso dovolj izkoriščeni; poziva države članice, naj vzgojitelje v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo bolje seznanjajo z obstojem teh skladov in programov;

| 40. | pozdravlja dejstvo, da Komisija namerava spodbujati opredeljevanje in izmenjavo dobrih politik in praks z odprto metodo koordinacije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o predšolski vzgoji in varstvu, ter priporoča, naj države članice sodelujejo in si izmenjujejo najboljše prakse, da se izboljšajo obstoječi programi v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dejstvo, da Komisija namerava spodbujati opredeljevanje in izmenjavo dobrih politik in praks z odprto metodo koordinacije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o predšolski vzgoji in varstvu, ter priporoča, naj države članice sodelujejo in si izmenjujejo najboljše prakse, da se izboljšajo obstoječi programi v ustanovah za predšolsko vzgojo in varstvo;

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

(2)  UL C 339, 14.12.2010, str. 1.

(3)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(4)  UL C 301, 11.12.2009, str. 5.

(5)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(6)  UL C 319, 13.12.2008, str. 20.

(7)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 12.

(8)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 59.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/95

---

Četrtek, 12. maj 2011Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo

P7_TA(2011)0232

Resolucija Evropskega parlamenta o sporazumu z dne 12. maja 2011 o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo

2012/C 377 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1801/2006 z dne 30. novembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1801/2006 z dne 30. novembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (1),

| — | ob upoštevanju obiska Odbora za ribištvo v Mavretaniji novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska Odbora za ribištvo v Mavretaniji novembra 2010,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji v zvezi s pogajanji za obnovitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo (O-000038/2011 – B7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji v zvezi s pogajanji za obnovitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo (O-000038/2011 – B7-0018/2011),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika,

| A. | ker sedanji protokol k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Islamsko republiko Mavretanijo poteče 31. julija 2012 in ker namerava Komisija začeti pogajanja za njegovo obnovitev, zanje pa je od Sveta dobila predpisani mandat, |
| --- | --- |

A.

ker sedanji protokol k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju z Islamsko republiko Mavretanijo poteče 31. julija 2012 in ker namerava Komisija začeti pogajanja za njegovo obnovitev, zanje pa je od Sveta dobila predpisani mandat,

| B. | ker je sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Mavretanijo predvideval finančni prispevek 305 milijonov EUR v obdobju štirih let ter je za to državo pomemben, saj predstavljajo plačila EU in pristojbine približno tretjino celotnega državnega prihodka, |
| --- | --- |

B.

ker je sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Mavretanijo predvideval finančni prispevek 305 milijonov EUR v obdobju štirih let ter je za to državo pomemben, saj predstavljajo plačila EU in pristojbine približno tretjino celotnega državnega prihodka,

| C. | ker je ribiški sektor izjemno pomemben za mavretansko gospodarstvo, saj predstavlja 10 % BDP in od 35 do 50 % izvoza iz te države, prispevki v nacionalni proračun pa znašajo 29 %, |
| --- | --- |

C.

ker je ribiški sektor izjemno pomemben za mavretansko gospodarstvo, saj predstavlja 10 % BDP in od 35 do 50 % izvoza iz te države, prispevki v nacionalni proračun pa znašajo 29 %,

| D. | ker je Mavretanija ena najrevnejših afriških držav, saj je uvrščena med močno zadolžene revne države ter finančno odvisna od tuje pomoči, zaznamuje pa jo tudi precejšnja politična nestabilnost, |
| --- | --- |

D.

ker je Mavretanija ena najrevnejših afriških držav, saj je uvrščena med močno zadolžene revne države ter finančno odvisna od tuje pomoči, zaznamuje pa jo tudi precejšnja politična nestabilnost,

| E. | ker mora sodelovanje temeljiti na vzajemnem interesu in se izvajati v obliki pobud in ukrepov, ki se, bodisi skupaj ali posebej, dopolnjujejo in zagotavljajo usklajeno politiko, |
| --- | --- |

E.

ker mora sodelovanje temeljiti na vzajemnem interesu in se izvajati v obliki pobud in ukrepov, ki se, bodisi skupaj ali posebej, dopolnjujejo in zagotavljajo usklajeno politiko,

| F. | ker Odboru za ribištvo med njegovim obiskom v Mavretaniji pred kratkim ni uspelo najti odgovora na številna pomembna vprašanja o ribiški politiki v državi, vključno s stanjem staležev ter intenzivnostjo ribolovnih dejavnosti mavretanskih in drugih flot, |
| --- | --- |

F.

ker Odboru za ribištvo med njegovim obiskom v Mavretaniji pred kratkim ni uspelo najti odgovora na številna pomembna vprašanja o ribiški politiki v državi, vključno s stanjem staležev ter intenzivnostjo ribolovnih dejavnosti mavretanskih in drugih flot,

| G. | ker je treba ribištvo v skladu s členoma 61 in 62 Konvencije ZN o pomorskem pravu upravljati tako, da „se populacija lovljenih vrst ohranja ali obnovi na raven, ki dopušča največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pogojenega z ustreznimi okoljskimi in gospodarskimi dejavniki“, |
| --- | --- |

G.

ker je treba ribištvo v skladu s členoma 61 in 62 Konvencije ZN o pomorskem pravu upravljati tako, da „se populacija lovljenih vrst ohranja ali obnovi na raven, ki dopušča največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pogojenega z ustreznimi okoljskimi in gospodarskimi dejavniki“,

| H. | ker so sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju prispevali k čezmernemu izkoriščanju nekaterih staležev, zlasti hobotnic, ter mavretanskim ribičem zmanjšali možnosti za ribolov, evropski industriji pa zaradi subvencioniranih pristojbin za dostop plovil EU zagotovili konkurenčno prednost, |
| --- | --- |

H.

ker so sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju prispevali k čezmernemu izkoriščanju nekaterih staležev, zlasti hobotnic, ter mavretanskim ribičem zmanjšali možnosti za ribolov, evropski industriji pa zaradi subvencioniranih pristojbin za dostop plovil EU zagotovili konkurenčno prednost,

| I. | ker je treba pri pogajanjih o ribolovnih možnostih v okviru novega protokola obvezno upoštevati odnose Mavretanije s tretjimi državami, ki na podlagi dvostranskih ali zasebnih sporazumov prav tako ribarijo v izključni ekonomski coni te države, |
| --- | --- |

I.

ker je treba pri pogajanjih o ribolovnih možnostih v okviru novega protokola obvezno upoštevati odnose Mavretanije s tretjimi državami, ki na podlagi dvostranskih ali zasebnih sporazumov prav tako ribarijo v izključni ekonomski coni te države,

| J. | ker člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa jasne pogoje, pod katerimi mora Parlament sodelovati pri sprejemanju odločitev o sporazumih o ribištvu, zaradi česar je želja Parlamenta, da prispeva k procesu ter zastopa svoja stališča v pogajanjih o novih protokolih, upravičena, |
| --- | --- |

J.

ker člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa jasne pogoje, pod katerimi mora Parlament sodelovati pri sprejemanju odločitev o sporazumih o ribištvu, zaradi česar je želja Parlamenta, da prispeva k procesu ter zastopa svoja stališča v pogajanjih o novih protokolih, upravičena,

| K. | ker Priloga II okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo v okviru izvajanja pristojnosti in pooblastil Parlamenta ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in ravnanje s takšnimi informacijami, kakor je opredeljeno v točki 1.2 Priloge II; ker instituciji delujeta v skladu z vzajemno obveznostjo odkritega sodelovanja, v duhu popolnega medsebojnega zaupanja in ob doslednem upoštevanju ustreznih določb pogodbe, |
| --- | --- |

K.

ker Priloga II okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo v okviru izvajanja pristojnosti in pooblastil Parlamenta ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in ravnanje s takšnimi informacijami, kakor je opredeljeno v točki 1.2 Priloge II; ker instituciji delujeta v skladu z vzajemno obveznostjo odkritega sodelovanja, v duhu popolnega medsebojnega zaupanja in ob doslednem upoštevanju ustreznih določb pogodbe,

| L. | ker zaradi počasnega razvoja ribiškega sektorja v Mavretaniji, vključno s pomanjkanjem večjih pristanišč zunaj mesta Nuadibu, država ni deležna dodane vrednosti, ki bi jo pridobila, če bi sama izkoriščala svoje ribolovne vire (vključno s predelavo in prodajo rib), |
| --- | --- |

L.

ker zaradi počasnega razvoja ribiškega sektorja v Mavretaniji, vključno s pomanjkanjem večjih pristanišč zunaj mesta Nuadibu, država ni deležna dodane vrednosti, ki bi jo pridobila, če bi sama izkoriščala svoje ribolovne vire (vključno s predelavo in prodajo rib),

| M. | ker naslednji načini podpore ribiškega sektorja v Mavretaniji niso bili zadovoljivo uresničeni: posodobitev in razvoj malega priobalnega ribolova, malega ribolova in industrije, povezane z ribištvom; razvoj pristaniške infrastrukture in izboljšanje možnosti za iztovarjanje rib; razvoj projektov ribogojstva; izboljšanje nadzora in spremljanja na morju, |
| --- | --- |

M.

ker naslednji načini podpore ribiškega sektorja v Mavretaniji niso bili zadovoljivo uresničeni: posodobitev in razvoj malega priobalnega ribolova, malega ribolova in industrije, povezane z ribištvom; razvoj pristaniške infrastrukture in izboljšanje možnosti za iztovarjanje rib; razvoj projektov ribogojstva; izboljšanje nadzora in spremljanja na morju,

| 1. | pozdravlja predlog Komisije glede začetka pogajanj o obnovitvi protokola med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo, a hkrati poudarja, da ga velja ohraniti le, če bo koristil obema stranema ter se ustrezno prilagodil in pravilno izvajal; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije glede začetka pogajanj o obnovitvi protokola med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo, a hkrati poudarja, da ga velja ohraniti le, če bo koristil obema stranema ter se ustrezno prilagodil in pravilno izvajal;

| 2. | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja predlog Komisije za uvedbo klavzule o človekovih pravicah;

| 3. | vztraja pri tem, da morajo vsi s pogajanji doseženi dostopi ladij, ki plujejo pod zastavo EU, temeljiti na načelu presežka staležev, kot je opisano v Konvenciji ZN o pomorskem pravu; zlasti poudarja, da je treba natančno oceniti vse staleže, ki bodo predmet pogajanj ali za katere je verjetno, da jih bodo ladje EU prilovile; poudarja, da mora biti dostop EU vezan na vire, ki jih mavretanska flota ne more uloviti; poudarja, da morajo ob potrebi po zmanjšanju ribolovnega napora dejavnosti najprej omejiti flote tretjih držav (iz EU in drugih držav), ki povzročajo več okoljske škode; |
| --- | --- |

3.

vztraja pri tem, da morajo vsi s pogajanji doseženi dostopi ladij, ki plujejo pod zastavo EU, temeljiti na načelu presežka staležev, kot je opisano v Konvenciji ZN o pomorskem pravu; zlasti poudarja, da je treba natančno oceniti vse staleže, ki bodo predmet pogajanj ali za katere je verjetno, da jih bodo ladje EU prilovile; poudarja, da mora biti dostop EU vezan na vire, ki jih mavretanska flota ne more uloviti; poudarja, da morajo ob potrebi po zmanjšanju ribolovnega napora dejavnosti najprej omejiti flote tretjih držav (iz EU in drugih držav), ki povzročajo več okoljske škode;

| 4. | vztraja pri tem, da želi prejemati zanesljive podatke o ribolovnih možnostih in ulovih tretjih držav v mavretanskih vodah, saj bo tako mogoče opredeliti morebiten presežek virov; meni, da je treba v primeru delitve staleža z drugimi zahodnoafriškimi državami dostop določiti s pogajanji, pri katerih je treba ustrezno upoštevati obseg ribolova v drugih državah; |
| --- | --- |

4.

vztraja pri tem, da želi prejemati zanesljive podatke o ribolovnih možnostih in ulovih tretjih držav v mavretanskih vodah, saj bo tako mogoče opredeliti morebiten presežek virov; meni, da je treba v primeru delitve staleža z drugimi zahodnoafriškimi državami dostop določiti s pogajanji, pri katerih je treba ustrezno upoštevati obseg ribolova v drugih državah;

| 5. | zaskrbljeno ugotavlja, da je naknadno preverjanje pokazalo, da je večina staležev v Mavretaniji povsem izčrpana ali prekomerno izkoriščena, in priporoča, da se zmanjša ribolovni napor zanje; meni, da je treba skupnemu znanstvenemu odboru nameniti zadostna sredstva, da bo lahko opravil to nalogo; spodbuja Komisijo, naj se z Mavretanijo pogovori o razvoju dolgoročnih načrtov za upravljanje ribištva, ki bi zajemali vse vire, ki so jih mavretanske oblasti dodelile nacionalnim flotam in flotam tretjim držav, ter odpravili presežno zmogljivost flot; |
| --- | --- |

5.

zaskrbljeno ugotavlja, da je naknadno preverjanje pokazalo, da je večina staležev v Mavretaniji povsem izčrpana ali prekomerno izkoriščena, in priporoča, da se zmanjša ribolovni napor zanje; meni, da je treba skupnemu znanstvenemu odboru nameniti zadostna sredstva, da bo lahko opravil to nalogo; spodbuja Komisijo, naj se z Mavretanijo pogovori o razvoju dolgoročnih načrtov za upravljanje ribištva, ki bi zajemali vse vire, ki so jih mavretanske oblasti dodelile nacionalnim flotam in flotam tretjim držav, ter odpravili presežno zmogljivost flot;

| 6. | meni, da je treba vse ustrezne znanstvene informacije, tudi poročila skupnega znanstvenega odbora, podatke o ulovu flot EU ter informacije o obsodbah zaradi kršitev posredovati Parlamentu in jih dati na razpolago javnosti; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba vse ustrezne znanstvene informacije, tudi poročila skupnega znanstvenega odbora, podatke o ulovu flot EU ter informacije o obsodbah zaradi kršitev posredovati Parlamentu in jih dati na razpolago javnosti;

| 7. | poziva Komisijo, naj od mavretanskih oblasti zahteva zagotovila v zvezi z njihovo razlago nadzornih ukrepov; še posebej poudarja, da so plovila EU opremljena s sistemom za spremljanje plovil (VMS) in da je treba za ugotavljanje položaja uporabljati ta instrument; poudarja, da je treba prepovedati zanašanje na metodo približnega vizualnega ocenjevanja razdalje do obale, saj se je izkazala za nezanesljivo, flotam pa je povzročila pravno negotovost; poudarja, da se je treba vnaprej dogovoriti o morebitnem nadomestnem sistemu; meni, da je treba pozicijske signale v realnem času oddajati neposredno mavretanskim oblastem; prav tako meni, da je treba s protokolom določiti, da morajo plovila, kadar sistem VMS odpove, poskrbeti za popravilo v dveh tednih, ali pa bo njihovo dovoljenje za ribolov preklicano, dokler sistem ne bo popravljen; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj od mavretanskih oblasti zahteva zagotovila v zvezi z njihovo razlago nadzornih ukrepov; še posebej poudarja, da so plovila EU opremljena s sistemom za spremljanje plovil (VMS) in da je treba za ugotavljanje položaja uporabljati ta instrument; poudarja, da je treba prepovedati zanašanje na metodo približnega vizualnega ocenjevanja razdalje do obale, saj se je izkazala za nezanesljivo, flotam pa je povzročila pravno negotovost; poudarja, da se je treba vnaprej dogovoriti o morebitnem nadomestnem sistemu; meni, da je treba pozicijske signale v realnem času oddajati neposredno mavretanskim oblastem; prav tako meni, da je treba s protokolom določiti, da morajo plovila, kadar sistem VMS odpove, poskrbeti za popravilo v dveh tednih, ali pa bo njihovo dovoljenje za ribolov preklicano, dokler sistem ne bo popravljen;

| 8. | izraža zaskrbljenost nad postopki vkrcavanja mavretanskih oblasti na plovila EU, kar je ponavljajoča se težava; dvomi, da mavretanske oblasti spoštujejo poglavje VI Priloge II protokola, zlasti odstavek 3, ki se nanaša na postopke vkrcanja na plovila; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost nad postopki vkrcavanja mavretanskih oblasti na plovila EU, kar je ponavljajoča se težava; dvomi, da mavretanske oblasti spoštujejo poglavje VI Priloge II protokola, zlasti odstavek 3, ki se nanaša na postopke vkrcanja na plovila;

| 9. | poziva Komisijo, naj se hkrati pogaja tudi o ribolovnih možnostih za različne kategorije plovil in o tehničnih ukrepih, ki jih je treba uporabljati v vsakem primeru, da bi se izognili premajhni izkoriščenosti ali razmeram, v katerih ribolov ni mogoč zaradi tehničnih razlogov, kar povzroči precejšen izpad prihodkov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribolovne dejavnosti, zajete v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, izpolnjevale enaka trajnostna merila, kot jih izpolnjujejo tovrstne dejavnosti v vodah EU, vključno z merili v zvezi s selektivnostjo; poziva Komisijo, naj začne dialog z Mavretanijo, da bi ji pomagala pri oblikovanju odgovorne ribiške politike, ki bo ustrezala zahtevam za ohranitev in ciljem za spodbujanje gospodarskega razvoja ribolovnih virov; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj se hkrati pogaja tudi o ribolovnih možnostih za različne kategorije plovil in o tehničnih ukrepih, ki jih je treba uporabljati v vsakem primeru, da bi se izognili premajhni izkoriščenosti ali razmeram, v katerih ribolov ni mogoč zaradi tehničnih razlogov, kar povzroči precejšen izpad prihodkov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribolovne dejavnosti, zajete v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, izpolnjevale enaka trajnostna merila, kot jih izpolnjujejo tovrstne dejavnosti v vodah EU, vključno z merili v zvezi s selektivnostjo; poziva Komisijo, naj začne dialog z Mavretanijo, da bi ji pomagala pri oblikovanju odgovorne ribiške politike, ki bo ustrezala zahtevam za ohranitev in ciljem za spodbujanje gospodarskega razvoja ribolovnih virov;

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi spoštovanje kodeksa odgovornega ribištva organizacije FAO, zlasti v zvezi s priporočilom o dodelitvi prednostnega dostopa do virov v mavretanskih vodah priobalnim ribičem; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi spoštovanje kodeksa odgovornega ribištva organizacije FAO, zlasti v zvezi s priporočilom o dodelitvi prednostnega dostopa do virov v mavretanskih vodah priobalnim ribičem;

| 11. | poziva Mavretanijo, naj ratificira ustrezne mednarodne ribiške instrumente, na primer sporazum o državah pristanišča in sporazum ZN o staležih rib; |
| --- | --- |

11.

poziva Mavretanijo, naj ratificira ustrezne mednarodne ribiške instrumente, na primer sporazum o državah pristanišča in sporazum ZN o staležih rib;

| 12. | meni, da je treba pred sklenitvijo sporazumov o ribištvu med EU in tretjimi državami v zadevnih državah opraviti obširno razpravo, v kateri bodo lahko sodelovali javnost, organizacije civilne družbe in nacionalni parlamenti, saj bi s tem spodbujali demokracijo in preglednost; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba pred sklenitvijo sporazumov o ribištvu med EU in tretjimi državami v zadevnih državah opraviti obširno razpravo, v kateri bodo lahko sodelovali javnost, organizacije civilne družbe in nacionalni parlamenti, saj bi s tem spodbujali demokracijo in preglednost;

| 13. | meni, da je treba sredstva, vplačana za dostop do ribjih staležev v vodah Mavretanije, jasno ločiti od finančne pomoči mavretanskemu večletnemu programu za ribiški sektor in da morebitno zmanjšanje ribolovnih možnosti ne sme povzročiti znižanja plačil EU za ta program; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba sredstva, vplačana za dostop do ribjih staležev v vodah Mavretanije, jasno ločiti od finančne pomoči mavretanskemu večletnemu programu za ribiški sektor in da morebitno zmanjšanje ribolovnih možnosti ne sme povzročiti znižanja plačil EU za ta program;

| 14. | prav tako meni, da mora biti finančna pomoč mavretanskemu večletnemu programu za ribiški sektor v skladu s potrebami po trajnem razvoju ribištva v Mavretaniji, zlasti upravljanju (raziskave, nadzor, mehanizmi sodelovanja zainteresiranih strani, infrastruktura ipd.), kot je izraženo v okvirnem programu EU-Mavretanija za sodelovanje in razvoj; še vedno meni, da bi morala finančna podpora v okviru sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju podpirati in razširiti cilje EU s področja razvojnega sodelovanja, da bi se izpolnila pravna obveznost EU iz člena 208 PDEU, tj. usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

14.

prav tako meni, da mora biti finančna pomoč mavretanskemu večletnemu programu za ribiški sektor v skladu s potrebami po trajnem razvoju ribištva v Mavretaniji, zlasti upravljanju (raziskave, nadzor, mehanizmi sodelovanja zainteresiranih strani, infrastruktura ipd.), kot je izraženo v okvirnem programu EU-Mavretanija za sodelovanje in razvoj; še vedno meni, da bi morala finančna podpora v okviru sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju podpirati in razširiti cilje EU s področja razvojnega sodelovanja, da bi se izpolnila pravna obveznost EU iz člena 208 PDEU, tj. usklajenost politik za razvoj;

| 15. | meni, da je treba temeljito in podrobno preučiti, zakaj niso bili v celoti izpolnjeni cilji s področja razvojnega sodelovanja, ter oceniti različne načine podpore ribiškemu sektorju v Mavretaniji; poudarja, da morajo pri tem sodelovati tudi mavretanske oblasti; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba temeljito in podrobno preučiti, zakaj niso bili v celoti izpolnjeni cilji s področja razvojnega sodelovanja, ter oceniti različne načine podpore ribiškemu sektorju v Mavretaniji; poudarja, da morajo pri tem sodelovati tudi mavretanske oblasti;

| 16. | meni, da mora sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vsebovati učinkovite nadzorne mehanizme, ki bi zagotovili pravilno uporabo sredstev, namenjenih razvoju in predvsem izboljšavi infrastrukture v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vsebovati učinkovite nadzorne mehanizme, ki bi zagotovili pravilno uporabo sredstev, namenjenih razvoju in predvsem izboljšavi infrastrukture v ribiškem sektorju;

| 17. | pozdravlja odločitev regionalnega svetovalnega odbora za dolge plovbe, ki je pripravljen lastnikom ladij plačati pravičen delež vrednosti ulova; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja odločitev regionalnega svetovalnega odbora za dolge plovbe, ki je pripravljen lastnikom ladij plačati pravičen delež vrednosti ulova;

| 18. | priznava obsežne naložbe EU in nekaterih držav članic v Mavretaniji, vendar poziva Komisijo in države članice, naj si močneje prizadevajo za boljše usklajevanje finančnih prispevkov, da bi dosegli dejansko sodelovanje pri razvoju Mavretanije ter se izognili neusklajenemu podvajanju; |
| --- | --- |

18.

priznava obsežne naložbe EU in nekaterih držav članic v Mavretaniji, vendar poziva Komisijo in države članice, naj si močneje prizadevajo za boljše usklajevanje finančnih prispevkov, da bi dosegli dejansko sodelovanje pri razvoju Mavretanije ter se izognili neusklajenemu podvajanju;

| 19. | meni, da bi EU morala, kot je navedeno v členu 6(3) veljavnega protokola, podpirati čimprejšnjo izgradnjo ustreznih objektov za iztovarjanje rib na osrednjem in južnem delu mavretanske obale, tudi – a ne samo – v pristanišču Nuakšot, tako da bo ribe, ujete v mavretanskih vodah, mogoče iztovoriti v nacionalnih pristaniščih, ne pa zunaj države, kot se sedaj redno dogaja; meni, da bi s tem povečali lokalno potrošnjo rib in spodbudili lokalno zaposlovanje; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi EU morala, kot je navedeno v členu 6(3) veljavnega protokola, podpirati čimprejšnjo izgradnjo ustreznih objektov za iztovarjanje rib na osrednjem in južnem delu mavretanske obale, tudi – a ne samo – v pristanišču Nuakšot, tako da bo ribe, ujete v mavretanskih vodah, mogoče iztovoriti v nacionalnih pristaniščih, ne pa zunaj države, kot se sedaj redno dogaja; meni, da bi s tem povečali lokalno potrošnjo rib in spodbudili lokalno zaposlovanje;

| 20. | meni, da bi z navedenimi izboljšavami, odstranitvijo razbitin in posodobitvijo največjega pristanišča Nuadibu omogočili učinkovitejše delovanje flote EU, olajšali naložbene tokove ter povečali vpliv sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju na lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi z navedenimi izboljšavami, odstranitvijo razbitin in posodobitvijo največjega pristanišča Nuadibu omogočili učinkovitejše delovanje flote EU, olajšali naložbene tokove ter povečali vpliv sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju na lokalno gospodarstvo;

| 21. | poudarja, da mora biti Parlament v celoti vključen v pogajalski proces in dolgoročno spremljanje delovanja novega protokola, saj bi tako izpolnili obveznosti o popolnem in pravočasnem obveščanju Parlamenta, navedene v PDEU; ponovno izraža prepričanje, da bi moral biti Parlament zastopan na sejah skupnih odborov, ki jih predvidevajo sporazumi o ribolovu, in vztraja pri tem, da bi morali biti na sejah navzoči tudi predstavniki civilne družbe, vključno s predstavniki ribiškega sektorja iz EU in Mavretanije; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora biti Parlament v celoti vključen v pogajalski proces in dolgoročno spremljanje delovanja novega protokola, saj bi tako izpolnili obveznosti o popolnem in pravočasnem obveščanju Parlamenta, navedene v PDEU; ponovno izraža prepričanje, da bi moral biti Parlament zastopan na sejah skupnih odborov, ki jih predvidevajo sporazumi o ribolovu, in vztraja pri tem, da bi morali biti na sejah navzoči tudi predstavniki civilne družbe, vključno s predstavniki ribiškega sektorja iz EU in Mavretanije;

| 22. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje naknadno oceno veljavnega protokola v obliki dokumenta brez oznake zaupno, da bodo lahko članice na podlagi teh informacij presodile, ali so bili cilji sporazuma doseženi in ali naj v skladu s tem odobrijo obnovitev protokola; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje naknadno oceno veljavnega protokola v obliki dokumenta brez oznake zaupno, da bodo lahko članice na podlagi teh informacij presodile, ali so bili cilji sporazuma doseženi in ali naj v skladu s tem odobrijo obnovitev protokola;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam držav članic in Mavretanije. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam držav članic in Mavretanije.

---

(1)  UL L 343, 8.12.2006, str. 1.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/99

---

Četrtek, 12. maj 2011Javna naročila

P7_TA(2011)0233

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o enakem dostopu do trgov javnega sektorja v EU in tretjih državah ter o reviziji pravnega okvira javnih naročil, vključno s koncesijami

2012/C 377 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES o postopkih za oddajo javnih naročilih ter Direktiv 89/665/EGS, 92/13/EGS in 2007/66/ES o revizijskih postopkih pri oddaji javnih naročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES o postopkih za oddajo javnih naročilih ter Direktiv 89/665/EGS, 92/13/EGS in 2007/66/ES o revizijskih postopkih pri oddaji javnih naročil,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil (1),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija predsedniku Evropske komisije Joséju Manuelu Barrosu z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija predsedniku Evropske komisije Joséju Manuelu Barrosu z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil – za učinkovitejši evropski trg javnih naročil (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil – za učinkovitejši evropski trg javnih naročil (KOM(2011)0015),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je dobro delujoč trg javnih naročil bistvenega pomena za spodbujanje enotnega trga, inovacij, rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, visoke ravni varstva okolja in podnebja ter socialnih pravic po vsej EU, pa tudi za doseganje optimalne vrednosti za javne organe, državljane in davkoplačevalce, |
| --- | --- |

A.

ker je dobro delujoč trg javnih naročil bistvenega pomena za spodbujanje enotnega trga, inovacij, rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti, visoke ravni varstva okolja in podnebja ter socialnih pravic po vsej EU, pa tudi za doseganje optimalne vrednosti za javne organe, državljane in davkoplačevalce,

| B. | ker so javna naročila, ki spodbujajo oživitev gospodarstva EU, s tem pa tudi zaposlovanje in blaginjo v EU, bistvenega pomena za premostitev finančne in gospodarske krize ter zaščito pred prihodnjimi krizami, |
| --- | --- |

B.

ker so javna naročila, ki spodbujajo oživitev gospodarstva EU, s tem pa tudi zaposlovanje in blaginjo v EU, bistvenega pomena za premostitev finančne in gospodarske krize ter zaščito pred prihodnjimi krizami,

| C. | ker je trden in premišljen proces za optimalno izboljšanje pravnega okvira za javna naročila bistvenega pomena za blaginjo državljanov, potrošnikov in podjetij v EU ter nacionalne, regionalne in lokalne javne organe, s tem pa tudi za sprejemanje EU kot celote, |
| --- | --- |

C.

ker je trden in premišljen proces za optimalno izboljšanje pravnega okvira za javna naročila bistvenega pomena za blaginjo državljanov, potrošnikov in podjetij v EU ter nacionalne, regionalne in lokalne javne organe, s tem pa tudi za sprejemanje EU kot celote,

| D. | ker je treba ob številnih vprašanjih pri reviziji zakonodaje EU o javnih naročilih ter glede na sedanje politično dogajanje na ravni EU in mednarodni ravni uresničiti različne prednostne naloge glede nujnosti in vsebinske povezanosti, |
| --- | --- |

D.

ker je treba ob številnih vprašanjih pri reviziji zakonodaje EU o javnih naročilih ter glede na sedanje politično dogajanje na ravni EU in mednarodni ravni uresničiti različne prednostne naloge glede nujnosti in vsebinske povezanosti,

| E. | ker bo treba z doslednim posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi dosledno oceniti široko paleto vprašanj v običajnem okviru javnih naročil in vprašanje koncesij, ki je s tem tesno povezano, |
| --- | --- |

E.

ker bo treba z doslednim posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi dosledno oceniti široko paleto vprašanj v običajnem okviru javnih naročil in vprašanje koncesij, ki je s tem tesno povezano,

| F. | ker je treba posebnemu vprašanju zagotavljanja enake obravnave in poštene konkurence na trgih javnih naročil v EU in tretjih državah nujno nameniti večjo politično pozornost, zlasti glede na sedanje težave pri dostopu do trgov javnega sektorja v tretjih državah, slabo napredovanje pogajanj o reviziji sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih in očiten odpor številnih tretjih držav, da bi se temu sporazumu pridružile, |
| --- | --- |

F.

ker je treba posebnemu vprašanju zagotavljanja enake obravnave in poštene konkurence na trgih javnih naročil v EU in tretjih državah nujno nameniti večjo politično pozornost, zlasti glede na sedanje težave pri dostopu do trgov javnega sektorja v tretjih državah, slabo napredovanje pogajanj o reviziji sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih in očiten odpor številnih tretjih držav, da bi se temu sporazumu pridružile,

| 1. | se sklicuje na pripombe iz svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil, zlasti na odstavek 46, v katerem navaja, da medtem ko odločno nasprotuje protekcionističnim ukrepom na področju javnih naročil na svetovni ravni, trdno verjame v načelo vzajemnosti, skupnih koristi in sorazmernosti na tem področju; poziva Komisijo, naj opravi podrobno analizo morebitnih koristi in težav, povezanih z uvedbo sorazmernih ciljno usmerjenih omejitev dostopa do delov trga EU za javna naročila, oceno učinka, v kateri bo analizirala, kdaj bi se te omejitve lahko uporabile, in oceno pravne podlage, ki bi jo tak instrument uporabljal za trgovinske partnerje, ki imajo koristi od odprtosti trga EU, vendar niso pokazali pripravljenosti, da bi svoje trge odprli za podjetja EU, partnerje EU pa še naprej spodbuja, naj evropskim podjetjem omogočijo vzajemno in sorazmerno ureditev dostopa do trga, dokler ne bo predložila novega besedila o javnih naročilih; |
| --- | --- |

1.

se sklicuje na pripombe iz svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o novostih na področju javnih naročil, zlasti na odstavek 46, v katerem navaja, da medtem ko odločno nasprotuje protekcionističnim ukrepom na področju javnih naročil na svetovni ravni, trdno verjame v načelo vzajemnosti, skupnih koristi in sorazmernosti na tem področju; poziva Komisijo, naj opravi podrobno analizo morebitnih koristi in težav, povezanih z uvedbo sorazmernih ciljno usmerjenih omejitev dostopa do delov trga EU za javna naročila, oceno učinka, v kateri bo analizirala, kdaj bi se te omejitve lahko uporabile, in oceno pravne podlage, ki bi jo tak instrument uporabljal za trgovinske partnerje, ki imajo koristi od odprtosti trga EU, vendar niso pokazali pripravljenosti, da bi svoje trge odprli za podjetja EU, partnerje EU pa še naprej spodbuja, naj evropskim podjetjem omogočijo vzajemno in sorazmerno ureditev dostopa do trga, dokler ne bo predložila novega besedila o javnih naročilih;

| 2. | meni, da bo načelo pozitivne vzajemnosti in preglednosti zagotovilo bolj odprte trge javnih naročil in z uporabo vseh orodij, ki so na voljo, preprečilo protekcionistične ukrepe; |
| --- | --- |

2.

meni, da bo načelo pozitivne vzajemnosti in preglednosti zagotovilo bolj odprte trge javnih naročil in z uporabo vseh orodij, ki so na voljo, preprečilo protekcionistične ukrepe;

| 3. | zato poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o stopnji odprtosti javnega naročanja in naj zagotovi vzajemnost z drugimi industrializiranimi državami in večjimi državami v vzponu; poziva Komisijo, naj preuči nove načine za izboljšanje dostopa evropskih podjetij do trgov javnega naročanja zunaj EU, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje evropskim in tujim podjetjem, ki se potegujejo za javne pogodbe; splošneje predlaga, naj prihodnji trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja Unija, vsebujejo poglavje o trajnostnem razvoju na podlagi načel družbene odgovornosti podjetij, kot jih opredeljujejo leta 2010 posodobljene smernice OECD za multinacionalna podjetja; |
| --- | --- |

3.

zato poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o stopnji odprtosti javnega naročanja in naj zagotovi vzajemnost z drugimi industrializiranimi državami in večjimi državami v vzponu; poziva Komisijo, naj preuči nove načine za izboljšanje dostopa evropskih podjetij do trgov javnega naročanja zunaj EU, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje evropskim in tujim podjetjem, ki se potegujejo za javne pogodbe; splošneje predlaga, naj prihodnji trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja Unija, vsebujejo poglavje o trajnostnem razvoju na podlagi načel družbene odgovornosti podjetij, kot jih opredeljujejo leta 2010 posodobljene smernice OECD za multinacionalna podjetja;

| 4. | je prepričan, da bi si morala Komisija prizadevati poiskati ustrezne ukrepe, ki bodo izključevali protiukrepe na ravni EU ali nacionalni ravni in bodo temeljili na ustreznih orodjih na področju javnih naročil, da bi preprečila nove protekcionistične ukrepe, ki bi lahko škodili interesom izvoznikov EU, tudi na področjih zunaj trgov javnega sektorja; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da bi si morala Komisija prizadevati poiskati ustrezne ukrepe, ki bodo izključevali protiukrepe na ravni EU ali nacionalni ravni in bodo temeljili na ustreznih orodjih na področju javnih naročil, da bi preprečila nove protekcionistične ukrepe, ki bi lahko škodili interesom izvoznikov EU, tudi na področjih zunaj trgov javnega sektorja;

| 5. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni težave, povezane z izredno nizkimi ponudbami, in predlaga ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni težave, povezane z izredno nizkimi ponudbami, in predlaga ustrezne rešitve;

| 6. | naročnikom priporoča, naj v primeru neobičajno nizkih ponudb drugim ponudnikom zagotovijo pravočasne in zadostne informacije, da bodo lahko ocenili, ali obstajajo razlogi za sprožitev postopka pregleda; |
| --- | --- |

6.

naročnikom priporoča, naj v primeru neobičajno nizkih ponudb drugim ponudnikom zagotovijo pravočasne in zadostne informacije, da bodo lahko ocenili, ali obstajajo razlogi za sprožitev postopka pregleda;

| 7. | meni, da mora EU nujno doseči večjo skladnost skupne zunanje trgovinske politike EU in prakse držav članic, ki sprejemajo izredno nizke ponudbe podjetij s sedežem v državah, ki niso podpisnice sporazuma o vladnih naročilih, in s tem postavljajo v slabši položaj podjetja v EU ter ogrožajo delovne, socialne in okoljske standarde držav članic EU; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora EU nujno doseči večjo skladnost skupne zunanje trgovinske politike EU in prakse držav članic, ki sprejemajo izredno nizke ponudbe podjetij s sedežem v državah, ki niso podpisnice sporazuma o vladnih naročilih, in s tem postavljajo v slabši položaj podjetja v EU ter ogrožajo delovne, socialne in okoljske standarde držav članic EU;

| 8. | v zvezi z vprašanjem 114 iz zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil, ki zahteva, da se različna vprašanja, obravnavana v tej knjigi, razvrstijo po pomembnosti in potrjuje, da je bistvenega pomena, da se najdejo učinkovite rešitve za pravičen, odprt in uravnotežen dostop do trga ne glede na hitro reševanje drugih nujnih vprašanj, kot so poenostavljanje in pojasnjevanje pravil, izboljšanje dostopa MSP do javnih naročil, uvajanje inovacij prek javnih naročil in naknadno obravnavanje drugih vidikov revizije javnih naročil glede na koncesije; zato poziva Komisijo, naj najprej obravnava vprašanje poenostavljanja pravil, doseganja uravnoteženega dostopa do trgov javnega sektorja in izboljšanja dostopa za MSP, nato pa začne izvajati revizijo javnih naročil in koncesij, da bi omogočila potrebno polno sodelovanje ne le Evropskega parlamenta in držav članic, temveč tudi državljanov in podjetij, ter tako dosegla potrebno priznavanje teh pomembnih vprašanj enotnega trga, ki so velikega pomena za splošno blaginjo EU; |
| --- | --- |

8.

v zvezi z vprašanjem 114 iz zelene knjige Komisije o modernizaciji politike EU na področju javnih naročil, ki zahteva, da se različna vprašanja, obravnavana v tej knjigi, razvrstijo po pomembnosti in potrjuje, da je bistvenega pomena, da se najdejo učinkovite rešitve za pravičen, odprt in uravnotežen dostop do trga ne glede na hitro reševanje drugih nujnih vprašanj, kot so poenostavljanje in pojasnjevanje pravil, izboljšanje dostopa MSP do javnih naročil, uvajanje inovacij prek javnih naročil in naknadno obravnavanje drugih vidikov revizije javnih naročil glede na koncesije; zato poziva Komisijo, naj najprej obravnava vprašanje poenostavljanja pravil, doseganja uravnoteženega dostopa do trgov javnega sektorja in izboljšanja dostopa za MSP, nato pa začne izvajati revizijo javnih naročil in koncesij, da bi omogočila potrebno polno sodelovanje ne le Evropskega parlamenta in držav članic, temveč tudi državljanov in podjetij, ter tako dosegla potrebno priznavanje teh pomembnih vprašanj enotnega trga, ki so velikega pomena za splošno blaginjo EU;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0173.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/101

---

Četrtek, 12. maj 2011Kriza v evropskem ribiškem sektorju zaradi porasta cen nafte

P7_TA(2011)0234

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o krizi v evropskem ribiškem sektorju zaradi zvišanja cen nafte

2012/C 377 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika,

| A. | ker je v ribiškem sektorju energija pomemben del operativnih stroškov in so zato stroški ribolova zelo odvisni od cene nafte, |
| --- | --- |

A.

ker je v ribiškem sektorju energija pomemben del operativnih stroškov in so zato stroški ribolova zelo odvisni od cene nafte,

| B. | ker je zadnje povišanje cen nafte ogrozilo ekonomsko preživetje ribiškega sektorja in je mnoge ribiče začelo skrbeti, kako bodo kos tem dodatnim stroškom; ker dvig cen nafte neposredno vpliva na prihodke ribičev, |
| --- | --- |

B.

ker je zadnje povišanje cen nafte ogrozilo ekonomsko preživetje ribiškega sektorja in je mnoge ribiče začelo skrbeti, kako bodo kos tem dodatnim stroškom; ker dvig cen nafte neposredno vpliva na prihodke ribičev,

| C. | ker so prihodki in plačilo ljudi, ki delajo v ribiškem sektorju, negotovi zaradi številnih dejavnikov, kot so neenakomeren ritem dela, tržni pristopi in način oblikovanja cen ob prvi prodaji, kar pomeni, da je treba ohraniti nekatere oblike nacionalne in skupnostne javne pomoči, |
| --- | --- |

C.

ker so prihodki in plačilo ljudi, ki delajo v ribiškem sektorju, negotovi zaradi številnih dejavnikov, kot so neenakomeren ritem dela, tržni pristopi in način oblikovanja cen ob prvi prodaji, kar pomeni, da je treba ohraniti nekatere oblike nacionalne in skupnostne javne pomoči,

| D. | ker finančna in gospodarska kriza vpliva zlasti na industrijo in mala in srednja podjetja ter ogroža dejavnosti in delovna mesta primarnega in sekundarnega sektorja, |
| --- | --- |

D.

ker finančna in gospodarska kriza vpliva zlasti na industrijo in mala in srednja podjetja ter ogroža dejavnosti in delovna mesta primarnega in sekundarnega sektorja,

| E. | ker je Komisija v preteklosti sprejela začasne zasilne ukrepe za premostitev težav, s katerimi se je spopadal ribiški sektor zaradi zviševanja cen goriva, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v preteklosti sprejela začasne zasilne ukrepe za premostitev težav, s katerimi se je spopadal ribiški sektor zaradi zviševanja cen goriva,

| F. | ker cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva določa razmerje med ponudbo in povpraševanjem in ker imajo proizvajalci zaradi visoke odvisnosti Evropske unije od uvoza iz tretjih držav (60 %) za preskrbo notranjega trga zelo majhen vpliv na raven cen ribiških proizvodov oziroma ga sploh nimajo, |
| --- | --- |

F.

ker cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva določa razmerje med ponudbo in povpraševanjem in ker imajo proizvajalci zaradi visoke odvisnosti Evropske unije od uvoza iz tretjih držav (60 %) za preskrbo notranjega trga zelo majhen vpliv na raven cen ribiških proizvodov oziroma ga sploh nimajo,

| G. | ker Komisija pooblašča države članice, da podjetjem v ribiškem sektorju dodelijo pomoč de minimis do zgornje meje 30 000 EUR v obdobju treh let, |
| --- | --- |

G.

ker Komisija pooblašča države članice, da podjetjem v ribiškem sektorju dodelijo pomoč de minimis do zgornje meje 30 000 EUR v obdobju treh let,

| 1. | izraža svojo zaskrbljenost zaradi težkih ekonomskih razmer, s katerimi se spopadajo evropski ribiči in ki se še slabšajo zaradi rasti cen goriva; izraža podporo ribičem EU ter poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ustrezne ukrepe, s katerimi bi olajšali njihovo dejavnost; |
| --- | --- |

1.

izraža svojo zaskrbljenost zaradi težkih ekonomskih razmer, s katerimi se spopadajo evropski ribiči in ki se še slabšajo zaradi rasti cen goriva; izraža podporo ribičem EU ter poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ustrezne ukrepe, s katerimi bi olajšali njihovo dejavnost;

| 2. | poziva Komisijo, naj prejme zasilne ukrepe za olajšanje težkih ekonomskih razmer, v katerih so se znašli evropski ribiči, tudi ob upoštevanju finančnih težav, s katerimi se spopadajo številne države; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj prejme zasilne ukrepe za olajšanje težkih ekonomskih razmer, v katerih so se znašli evropski ribiči, tudi ob upoštevanju finančnih težav, s katerimi se spopadajo številne države;

| 3. | poziva Komisijo, naj poviša omejitev za pomoč de minimis s 30 000 na 60 000 EUR za vsako podjetje za prehodno obdobje treh let, hkrati pa zagotovi, da ne bosta ogroženi okoljska in družbena trajnost ter da se ne bo izkrivljala konkurenca med državami članicami; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj poviša omejitev za pomoč de minimis s 30 000 na 60 000 EUR za vsako podjetje za prehodno obdobje treh let, hkrati pa zagotovi, da ne bosta ogroženi okoljska in družbena trajnost ter da se ne bo izkrivljala konkurenca med državami članicami;

| 4. | poudarja, da je treba do uvedbe drugih vrst ukrepov izkoristiti vse možnosti in finančne presežke, ki so na voljo v okviru proračuna Skupnosti, da se financirajo izredni ukrepi za to panogo ter se ji tako omogoči, da bo okrevala od težav zaradi višjih cen goriva; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba do uvedbe drugih vrst ukrepov izkoristiti vse možnosti in finančne presežke, ki so na voljo v okviru proračuna Skupnosti, da se financirajo izredni ukrepi za to panogo ter se ji tako omogoči, da bo okrevala od težav zaradi višjih cen goriva;

| 5. | poziva k uvedbi mehanizmov za izboljšanje cene prve prodaje in spodbujanje pravične in ustrezne porazdelitve dodane vrednosti po vrednostni verigi ribiškega sektorja, in sicer s povišanjem cene na stopnji proizvodnje in ohranjanjem karseda nizke cene za končnega potrošnika; |
| --- | --- |

5.

poziva k uvedbi mehanizmov za izboljšanje cene prve prodaje in spodbujanje pravične in ustrezne porazdelitve dodane vrednosti po vrednostni verigi ribiškega sektorja, in sicer s povišanjem cene na stopnji proizvodnje in ohranjanjem karseda nizke cene za končnega potrošnika;

| 6. | vztraja pri tem, da bi moral Evropski sklad za ribištvo še nadalje zagotavljati pomoč za izboljšanje selektivnosti ribiške opreme ter za nadomestitev motorjev zaradi varnosti, varstva okolja in/ali varčevanja z gorivom, zlasti za male in priobalne ribiče; poziva Komisijo, naj sestavi srednjeročni in dolgoročni načrt za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva v ribiškem in ribogojskem sektorju; nadalje poziva Komisijo, naj v svoje prihodnje predloge o reformi skupne ribiške politike, zlasti v predlog uredbe o reformi Evropskega sklada za ribištvo, vključi ustrezne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva v ribiškem in ribogojskem sektorju; |
| --- | --- |

6.

vztraja pri tem, da bi moral Evropski sklad za ribištvo še nadalje zagotavljati pomoč za izboljšanje selektivnosti ribiške opreme ter za nadomestitev motorjev zaradi varnosti, varstva okolja in/ali varčevanja z gorivom, zlasti za male in priobalne ribiče; poziva Komisijo, naj sestavi srednjeročni in dolgoročni načrt za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva v ribiškem in ribogojskem sektorju; nadalje poziva Komisijo, naj v svoje prihodnje predloge o reformi skupne ribiške politike, zlasti v predlog uredbe o reformi Evropskega sklada za ribištvo, vključi ustrezne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti porabe goriva v ribiškem in ribogojskem sektorju;

| 7. | poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt za obalna območja in otoke, kjer se dejavno ukvarjajo z ribištvom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt za obalna območja in otoke, kjer se dejavno ukvarjajo z ribištvom;

| 8. | poziva Komisijo, naj nujno predlaga naložbe v nove tehnologije na evropski in nacionalni ravni za povečanje energetske učinkovitosti ribiških plovil, da bi se zmanjšala odvisnost ribičev od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj nujno predlaga naložbe v nove tehnologije na evropski in nacionalni ravni za povečanje energetske učinkovitosti ribiških plovil, da bi se zmanjšala odvisnost ribičev od fosilnih goriv;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/102

---

Četrtek, 12. maj 2011Revizija Akta za mala podjetja

P7_TA(2011)0235

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o pregledu Akta za mala podjetja

2012/C 377 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom "Pregled Akta za mala podjetja za Evropo" (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom "Pregled Akta za mala podjetja za Evropo" (KOM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o Aktu za mala podjetja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o Aktu za mala podjetja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (3),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je v EU 23 milijonov malih in srednjih podjetij (MSP), kar je približno 99 % vseh podjetij, in ker ta podjetja zagotavljajo več kot 100 milijonov delovnih mest, bistveno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji in ustvarjanju delovnih mest, so glavni vir inovacij, imajo bistveno vlogo pri ohranjanju in povečevanju zaposlovanja ter prispevajo k uresničevanju poglavitnih ciljev vodilnih pobud EU 2020, |
| --- | --- |

A.

ker je v EU 23 milijonov malih in srednjih podjetij (MSP), kar je približno 99 % vseh podjetij, in ker ta podjetja zagotavljajo več kot 100 milijonov delovnih mest, bistveno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji in ustvarjanju delovnih mest, so glavni vir inovacij, imajo bistveno vlogo pri ohranjanju in povečevanju zaposlovanja ter prispevajo k uresničevanju poglavitnih ciljev vodilnih pobud EU 2020,

| B. | ker Akt za mala podjetja temelji na vrsti pomembnih političnih stebrov, denimo dostop do finančnih sredstev, dostop do trgov (enotnega trga, mednarodnih trgov, javnih naročil) in boljša ureditev; ker je bistveni napredek držav članic pri izboljšanju poslovnega okolja za MSP kljub izrečeni politični zavezanosti načelom Akta za mala podjetja različen in pogosto obroben, |
| --- | --- |

B.

ker Akt za mala podjetja temelji na vrsti pomembnih političnih stebrov, denimo dostop do finančnih sredstev, dostop do trgov (enotnega trga, mednarodnih trgov, javnih naročil) in boljša ureditev; ker je bistveni napredek držav članic pri izboljšanju poslovnega okolja za MSP kljub izrečeni politični zavezanosti načelom Akta za mala podjetja različen in pogosto obroben,

| C. | ker se MSP še vedno soočajo s precejšnjimi težavami pri razširjanju svojih dejavnosti, izboljšanju svoje inovativne zmožnosti in dostopa do trgov, razlog za to pa so predvsem težave pri pridobivanju financiranja in nenehna upravna bremena, ki bi jih bilo treba dodatno zmanjšati, |
| --- | --- |

C.

ker se MSP še vedno soočajo s precejšnjimi težavami pri razširjanju svojih dejavnosti, izboljšanju svoje inovativne zmožnosti in dostopa do trgov, razlog za to pa so predvsem težave pri pridobivanju financiranja in nenehna upravna bremena, ki bi jih bilo treba dodatno zmanjšati,

| D. | ker se je program za konkurenčnost in inovacije izkazal za uspešnega – v tem programu je sodelovalo 100 000 MSP, do leta 2013, ko se izteče, pa naj bi jih še več, |
| --- | --- |

D.

ker se je program za konkurenčnost in inovacije izkazal za uspešnega – v tem programu je sodelovalo 100 000 MSP, do leta 2013, ko se izteče, pa naj bi jih še več,

Izvajanje Akta za mala podjetja

| 1. | pozdravlja pregled Akta za mala podjetja, ki ga je opravila Komisija, ter podpira nove predloge, osredotočene na nadaljnje izboljšanje dostopa do financiranja, okrepitev dostopa do trga in nenehno zmanjševanje upravnih obremenitev na podlagi okrepljenega upravljanja in spremljanja ter pametnih predpisov in ukrepov, kot je pregled uspešnosti MSP; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pregled Akta za mala podjetja, ki ga je opravila Komisija, ter podpira nove predloge, osredotočene na nadaljnje izboljšanje dostopa do financiranja, okrepitev dostopa do trga in nenehno zmanjševanje upravnih obremenitev na podlagi okrepljenega upravljanja in spremljanja ter pametnih predpisov in ukrepov, kot je pregled uspešnosti MSP;

| 2. | pozdravlja tudi uspešno sprejetje skoraj vseh zakonodajnih predlogov v okviru Akta za mala podjetja; odločno poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo še zadnji predlog o Statutu o evropskih zasebnih družbah, ki bi malim in srednjim podjetjem omogočil poslovanje povsod v EU ter obenem zmanjševal stroške in spodbujal rast na tem področju, spodbujal 25-odstotno zmanjšanje upravnih obremenitev, navedenih v Aktu za mala podjetja, prispeval k učinkovitosti akta o enotnem trgu, preprečeval protekcionistične gospodarske ukrepe držav članic in spodbujal poslovanje; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja tudi uspešno sprejetje skoraj vseh zakonodajnih predlogov v okviru Akta za mala podjetja; odločno poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo še zadnji predlog o Statutu o evropskih zasebnih družbah, ki bi malim in srednjim podjetjem omogočil poslovanje povsod v EU ter obenem zmanjševal stroške in spodbujal rast na tem področju, spodbujal 25-odstotno zmanjšanje upravnih obremenitev, navedenih v Aktu za mala podjetja, prispeval k učinkovitosti akta o enotnem trgu, preprečeval protekcionistične gospodarske ukrepe držav članic in spodbujal poslovanje;

| 3. | odločno poziva države članice, naj hitro uveljavijo revidirano direktivo o zamudah pri plačilu, da bi uspešno preprečevala zamude pri plačilu in njihove negativne učinke, zlasti za MSP; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izvaja odobreni pilotni projekt, da bi podprla MSP pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za upravljanje posojil ter olajšala čezmejno izterjavo dolgov; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva države članice, naj hitro uveljavijo revidirano direktivo o zamudah pri plačilu, da bi uspešno preprečevala zamude pri plačilu in njihove negativne učinke, zlasti za MSP; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izvaja odobreni pilotni projekt, da bi podprla MSP pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za upravljanje posojil ter olajšala čezmejno izterjavo dolgov;

| 4. | opozarja na različno raven izvajanja ukrepov iz Akta za mala podjetja v posameznih državah članicah; zato države članice odločno poziva, naj pospešijo svoje ukrepe v zvezi s tem in se na prihodnjem svetu za konkurenčnost k temu konkretno zavežejo; |
| --- | --- |

4.

opozarja na različno raven izvajanja ukrepov iz Akta za mala podjetja v posameznih državah članicah; zato države članice odločno poziva, naj pospešijo svoje ukrepe v zvezi s tem in se na prihodnjem svetu za konkurenčnost k temu konkretno zavežejo;

| 5. | meni, da mora Komisija z rednim spremljanjem zagotoviti sistematično in dosledno izvajanje omenjenih ukrepov; meni tudi, da bi morala imeti Komisija na voljo učinkovitejša orodja, da bi države članice spodbudila k izvajanju načel iz Akta za mala podjetja, ter jo poziva, naj letno poroča o napredku pri izvajanju tega akta na evropski ravni ter v državah članicah; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora Komisija z rednim spremljanjem zagotoviti sistematično in dosledno izvajanje omenjenih ukrepov; meni tudi, da bi morala imeti Komisija na voljo učinkovitejša orodja, da bi države članice spodbudila k izvajanju načel iz Akta za mala podjetja, ter jo poziva, naj letno poroča o napredku pri izvajanju tega akta na evropski ravni ter v državah članicah;

| 6. | pozdravlja imenovanje novega odposlanca Komisije za MSP ter podpira njegov mandat za spremljanje napredka držav članic pri izvajanju Akta za mala podjetja ter za spodbujanje interesov MSP v vseh službah Komisije, zlasti zaradi zagotavljanja učinkovitega izvajanja načela "najprej pomisli na male"; poziva države članice, naj imenujejo nacionalne odposlance za MSP, da bi usklajevale svojo politiko na tem področju in nadzorovale izvajanje Akta za mala podjetja na različnih upravnih ravneh; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja imenovanje novega odposlanca Komisije za MSP ter podpira njegov mandat za spremljanje napredka držav članic pri izvajanju Akta za mala podjetja ter za spodbujanje interesov MSP v vseh službah Komisije, zlasti zaradi zagotavljanja učinkovitega izvajanja načela "najprej pomisli na male"; poziva države članice, naj imenujejo nacionalne odposlance za MSP, da bi usklajevale svojo politiko na tem področju in nadzorovale izvajanje Akta za mala podjetja na različnih upravnih ravneh;

| 7. | poziva Komisijo, naj glede na presečno vlogo politike na področju MSP in za zagotovitev usklajenosti politik v ustreznih generalnih direktoratih (na primer za raziskave, okolje, notranji trg, zaposlovanje, trgovino) imenuje namestnike generalnih direktorjev za MSP, ki bi tesno sodelovali z odposlancem za Komisije MSP, |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj glede na presečno vlogo politike na področju MSP in za zagotovitev usklajenosti politik v ustreznih generalnih direktoratih (na primer za raziskave, okolje, notranji trg, zaposlovanje, trgovino) imenuje namestnike generalnih direktorjev za MSP, ki bi tesno sodelovali z odposlancem za Komisije MSP,

| 8. | je zaskrbljen nad poročanjem Komisije, da se test MSP v vseh novih zakonodajnih predlogih ne izvaja pravilno in dosledno, zlasti na nacionalni ravni; zato poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bo nova zakonodaja vselej ocenjena z vidika njenih morebitnih učinkov za MSP in da se bo v okviru ocen učinkov redno izvajal test MSP; Komisijo tudi poziva, naj predloži minimalne standarde in zahteve na podlagi najboljše prakse, ki jih bodo morala MSP izvajati na ravni EU in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen nad poročanjem Komisije, da se test MSP v vseh novih zakonodajnih predlogih ne izvaja pravilno in dosledno, zlasti na nacionalni ravni; zato poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bo nova zakonodaja vselej ocenjena z vidika njenih morebitnih učinkov za MSP in da se bo v okviru ocen učinkov redno izvajal test MSP; Komisijo tudi poziva, naj predloži minimalne standarde in zahteve na podlagi najboljše prakse, ki jih bodo morala MSP izvajati na ravni EU in na nacionalni ravni;

| 9. | poudarja, da se morajo ocene učinka, vključno s testom MSP, izvajati neodvisno ter da morajo vedno temeljiti na utemeljeni in objektivni analizi možnih učinkov; zato meni, da bi morala člane odbora za oceno učinka imenovati Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije ter da predsednik Komisije ne bi smel več dajati navodil za imenovanje; predlaga, da bi bil odposlanec za MSP stalni član odbora za oceno učinka, ki bi nadzoroval pravilno izvajanje testa MSP; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se morajo ocene učinka, vključno s testom MSP, izvajati neodvisno ter da morajo vedno temeljiti na utemeljeni in objektivni analizi možnih učinkov; zato meni, da bi morala člane odbora za oceno učinka imenovati Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije ter da predsednik Komisije ne bi smel več dajati navodil za imenovanje; predlaga, da bi bil odposlanec za MSP stalni član odbora za oceno učinka, ki bi nadzoroval pravilno izvajanje testa MSP;

Pametna pravna ureditev

| 10. | opozarja pred birokracijo in upravnimi obremenitvami, ki še vedno močno ovirajo MSP; pozdravlja stališče Komisije, da bi se morale države članice pri prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo izogibati pretirano natančnemu izvajanju zakonodaje (t. i. gold-plating) s tem, da uvedejo večje zahteve, kot je to zahtevano; meni, da bi morale države članice pri prenosu evropskih direktiv v nacionalno zakonodajo uporabiti korelacijske tabele, s čimer bi jasno pokazale, kateri del predloga izvira iz evropske in kateri iz dodatne nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

10.

opozarja pred birokracijo in upravnimi obremenitvami, ki še vedno močno ovirajo MSP; pozdravlja stališče Komisije, da bi se morale države članice pri prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo izogibati pretirano natančnemu izvajanju zakonodaje (t. i. gold-plating) s tem, da uvedejo večje zahteve, kot je to zahtevano; meni, da bi morale države članice pri prenosu evropskih direktiv v nacionalno zakonodajo uporabiti korelacijske tabele, s čimer bi jasno pokazale, kateri del predloga izvira iz evropske in kateri iz dodatne nacionalne zakonodaje;

| 11. | poudarja pomen e-uprave in načela, po katerem organi držav članic ne bi smeli podvajati zahtevkov za informacije; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen e-uprave in načela, po katerem organi držav članic ne bi smeli podvajati zahtevkov za informacije;

| 12. | pozdravlja ponovna prizadevanja v sporočilu Komisije, da bi spodbudila zmanjšanje upravnih obremenitev za MSP na nacionalni ravni, saj vse države članice niso uvedle oziroma ne uresničujejo nacionalnih ciljev za zmanjšanje; poziva države članice k večji politični zavezanosti k vzpostavitvi teh ciljev in večjim prizadevanjem za njihovo uresničevanje; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ponovna prizadevanja v sporočilu Komisije, da bi spodbudila zmanjšanje upravnih obremenitev za MSP na nacionalni ravni, saj vse države članice niso uvedle oziroma ne uresničujejo nacionalnih ciljev za zmanjšanje; poziva države članice k večji politični zavezanosti k vzpostavitvi teh ciljev in večjim prizadevanjem za njihovo uresničevanje;

| 13. | poudarja, da se upravna obremenitev relativno povečuje, bolj ko je podjetje malo, zato poziva k razlikovanju med mikro, malimi in srednjimi podjetji; poudarja, da mikro podjetja (največ deset zaposlenih) predstavljajo 91,8 % vseh podjetij EU, zato si zaslužijo večjo pozornost in ustrezno prilagojen pristop; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da se upravna obremenitev relativno povečuje, bolj ko je podjetje malo, zato poziva k razlikovanju med mikro, malimi in srednjimi podjetji; poudarja, da mikro podjetja (največ deset zaposlenih) predstavljajo 91,8 % vseh podjetij EU, zato si zaslužijo večjo pozornost in ustrezno prilagojen pristop;

Dostop do financiranja

| 14. | poudarja, da uspešna strategija za spodbujanje inovativnih MSP ne bi smela temeljiti na ponujanju več subvencij, temveč na ustvarjanju poslovnega okolja, v katerem bodo imela ta podjetja dejansko, spodbudno, nizkocenovno, učinkovito, celostno in vsestransko svobodo in boljši dostop do vseh oblik financiranja in finančnih instrumentov, kot so nepovratna sredstva, jamstva in lastniško financiranje; ugotavlja, da je določena stopnja neuspeha inovacij neizbežna, zato poudarja, da je treba dati neuspešnim malim in srednjim podjetnikom, ki niso goljufali, možnost ponovnega financiranja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da uspešna strategija za spodbujanje inovativnih MSP ne bi smela temeljiti na ponujanju več subvencij, temveč na ustvarjanju poslovnega okolja, v katerem bodo imela ta podjetja dejansko, spodbudno, nizkocenovno, učinkovito, celostno in vsestransko svobodo in boljši dostop do vseh oblik financiranja in finančnih instrumentov, kot so nepovratna sredstva, jamstva in lastniško financiranje; ugotavlja, da je določena stopnja neuspeha inovacij neizbežna, zato poudarja, da je treba dati neuspešnim malim in srednjim podjetnikom, ki niso goljufali, možnost ponovnega financiranja;

| 15. | poziva zlasti k izboljšanju dostopa do finančne pomoči za začetne faze inovacij v obliki ustanovitvenega kapitala, vlaganj poslovnih angelov in financiranja z lastniškim in nepravim lastniškim kapitalom za nova in mala inovativna podjetja na evropski, regionalni in lokalni ravni; poudarja, da bi bilo zato treba ustanoviti evropski sklad za tvegani kapital; meni, da bi morala Unija razširiti trajne proizvode deljenega tveganja, ki jih prek sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja nudi Evropska investicijska banka; poudarja, da bi Evropska investicijska banka lahko imela pomembno vlogo zlasti s spodbujanjem programov, kot sta JASMINE in JEREMIE, ki lahko zagotovita trajnostno podporo pri zadovoljevanju potreb malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

15.

poziva zlasti k izboljšanju dostopa do finančne pomoči za začetne faze inovacij v obliki ustanovitvenega kapitala, vlaganj poslovnih angelov in financiranja z lastniškim in nepravim lastniškim kapitalom za nova in mala inovativna podjetja na evropski, regionalni in lokalni ravni; poudarja, da bi bilo zato treba ustanoviti evropski sklad za tvegani kapital; meni, da bi morala Unija razširiti trajne proizvode deljenega tveganja, ki jih prek sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja nudi Evropska investicijska banka; poudarja, da bi Evropska investicijska banka lahko imela pomembno vlogo zlasti s spodbujanjem programov, kot sta JASMINE in JEREMIE, ki lahko zagotovita trajnostno podporo pri zadovoljevanju potreb malih in srednjih podjetij;

| 16. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti celovitem testu MSP v okviru ocene učinka za uredbo CRD IV, ki je v pripravi, ter iskanju ukrepov za jamstvo, da bodo banke še naprej imele svojo družbeno vlogo pri financiranju realnega gospodarstva, in da treba na ravni EU bolj poudariti zagotavljanje sistemov jamstva kot alternativno metodo financiranja, da se zagotovi, da nove zahteve Basla III za banke ne bodo vplivale na njihovo financiranje MSP; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti celovitem testu MSP v okviru ocene učinka za uredbo CRD IV, ki je v pripravi, ter iskanju ukrepov za jamstvo, da bodo banke še naprej imele svojo družbeno vlogo pri financiranju realnega gospodarstva, in da treba na ravni EU bolj poudariti zagotavljanje sistemov jamstva kot alternativno metodo financiranja, da se zagotovi, da nove zahteve Basla III za banke ne bodo vplivale na njihovo financiranje MSP;

| 17. | zato pozdravlja dejstvo, da je Evropska investicijska banka namenila sredstva v višini milijona EUR, ki jih bo v njenem imenu vložil Evropski investicijski sklad kot dolžniško-lastniški instrument za rast prek naložbenih skladov v rastoča, inovativna in konkurenčna MSP v Evropi; zato poziva k nadaljnjem povečanju financiranja za te finančne instrumente, saj pomagajo spodbujati inovacije, na katerih temelji evropska konkurenčnost; |
| --- | --- |

17.

zato pozdravlja dejstvo, da je Evropska investicijska banka namenila sredstva v višini milijona EUR, ki jih bo v njenem imenu vložil Evropski investicijski sklad kot dolžniško-lastniški instrument za rast prek naložbenih skladov v rastoča, inovativna in konkurenčna MSP v Evropi; zato poziva k nadaljnjem povečanju financiranja za te finančne instrumente, saj pomagajo spodbujati inovacije, na katerih temelji evropska konkurenčnost;

| 18. | močno podpira program za konkurenčnost in inovacije, ki se je izkazal za uspešnega, ter opozarja, da utegne sprememba njegove sestave zaradi morebitne združitve v prihodnji raziskovalni program EU vplivati na njegovo učinkovitost in prilagodljivost; poziva k temu, da omenjeni program ostane neodvisen vodilni program za MSP; v prihodnje bi moral ta program vsebovati posebno proračunsko vrstico za Akt za mala podjetja, v okviru katere bi se financirale posebne prednostne naloge akta; |
| --- | --- |

18.

močno podpira program za konkurenčnost in inovacije, ki se je izkazal za uspešnega, ter opozarja, da utegne sprememba njegove sestave zaradi morebitne združitve v prihodnji raziskovalni program EU vplivati na njegovo učinkovitost in prilagodljivost; poziva k temu, da omenjeni program ostane neodvisen vodilni program za MSP; v prihodnje bi moral ta program vsebovati posebno proračunsko vrstico za Akt za mala podjetja, v okviru katere bi se financirale posebne prednostne naloge akta;

| 19. | obžaluje, da je bilo do konca leta 2009 prek posredniških bank v celoti na voljo le 75 % finančne podpore v skupni višini 21 milijard EUR, in sicer za samo 50 000 od 23 milijonov MSP; zato poziva k sprejetju ukrepov za izboljšanje preglednosti, dostopnosti in učinkovitosti plačilnega sistema, zlasti posredniškega sistema partnerskih bank, ter za preprečitev primanjkljajev in uresničitev cilja, da bi v obdobju med letom 2008 in 2011 MSP v obliki posojil zagotovili celotni znesek v višini 30 milijard EUR; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da je bilo do konca leta 2009 prek posredniških bank v celoti na voljo le 75 % finančne podpore v skupni višini 21 milijard EUR, in sicer za samo 50 000 od 23 milijonov MSP; zato poziva k sprejetju ukrepov za izboljšanje preglednosti, dostopnosti in učinkovitosti plačilnega sistema, zlasti posredniškega sistema partnerskih bank, ter za preprečitev primanjkljajev in uresničitev cilja, da bi v obdobju med letom 2008 in 2011 MSP v obliki posojil zagotovili celotni znesek v višini 30 milijard EUR;

Dostop do trgov

| 20. | pozdravlja sprejetje akta o enotnem trgu, ki temelji na pobudi Evropskega parlamenta, v skladu z Montijevim poročilom; pozdravlja zlasti zakonodajne ukrepe, ki MSP omogočajo, da v celoti izkoristijo ugodnosti enotnega trga, na primer evropske predpise za sklade tveganega kapitala, skupno konsolidirano davčno osnovo, revidirane predpise o DDV in poenostavitev računovodskih direktiv; odločno poziva Svet, naj se trdno zaveže izvajanju akta o enotnem trgu, zlasti sprejetju njegovih prednostnih ukrepov do konca leta 2012; poziva Komisijo in Svet, naj pozorno preučita interese MSP za vse ukrepe skozi ves ta proces; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja sprejetje akta o enotnem trgu, ki temelji na pobudi Evropskega parlamenta, v skladu z Montijevim poročilom; pozdravlja zlasti zakonodajne ukrepe, ki MSP omogočajo, da v celoti izkoristijo ugodnosti enotnega trga, na primer evropske predpise za sklade tveganega kapitala, skupno konsolidirano davčno osnovo, revidirane predpise o DDV in poenostavitev računovodskih direktiv; odločno poziva Svet, naj se trdno zaveže izvajanju akta o enotnem trgu, zlasti sprejetju njegovih prednostnih ukrepov do konca leta 2012; poziva Komisijo in Svet, naj pozorno preučita interese MSP za vse ukrepe skozi ves ta proces;

| 21. | poziva Komisijo, naj okrepi in poveča vlogo evropske mreže za podporo podjetjem (Enterprise Europe Network (EEN)), da se pomaga malim podjetjem in se jih podpre v prizadevanjih za učinkovitejše izkoriščanje priložnosti, ki jih nudi enotni trg; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj okrepi in poveča vlogo evropske mreže za podporo podjetjem (Enterprise Europe Network (EEN)), da se pomaga malim podjetjem in se jih podpre v prizadevanjih za učinkovitejše izkoriščanje priložnosti, ki jih nudi enotni trg;

| 22. | meni, da bi bilo treba okrepiti dialog med MSP in javnimi naročniki, da bi tem podjetjem olajšali sodelovanje v postopkih za dodelitev pogodb; v tem smislu predlaga preučitev možnosti za podporo MSP pri oblikovanju partnerstev in kozorcijev ter pri vlogi skupnih ponudb za javna naročila; poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka in preuči prage za javna naročila EU, kar bi MSP omogočilo izvajanje pogodb, za katere bi drugače veljale posebne zahteve in bi bile zato zanje nedosegljive; poziva Komisijo, naj preuči možnost izboljšanja objave vseh javnih naročil v Evropi in odprave upravnih obremenitev, ki evropskim podjetjem onemogočajo sodelovanje v čezmejnih javnih naročilih; poziva države članice, naj dosledneje uporabljajo "Kodeks najboljše prakse za boljši dostop malih in srednjih podjetij do javnih naročil"; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi bilo treba okrepiti dialog med MSP in javnimi naročniki, da bi tem podjetjem olajšali sodelovanje v postopkih za dodelitev pogodb; v tem smislu predlaga preučitev možnosti za podporo MSP pri oblikovanju partnerstev in kozorcijev ter pri vlogi skupnih ponudb za javna naročila; poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka in preuči prage za javna naročila EU, kar bi MSP omogočilo izvajanje pogodb, za katere bi drugače veljale posebne zahteve in bi bile zato zanje nedosegljive; poziva Komisijo, naj preuči možnost izboljšanja objave vseh javnih naročil v Evropi in odprave upravnih obremenitev, ki evropskim podjetjem onemogočajo sodelovanje v čezmejnih javnih naročilih; poziva države članice, naj dosledneje uporabljajo "Kodeks najboljše prakse za boljši dostop malih in srednjih podjetij do javnih naročil";

| 23. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih za posodobitev evropskega sistema za standardizacijo zagotovijo, da bodo v evropskih organih za standardizacijo ustrezno zastopani interesi MSP ter da bodo standardi za ta podjetja dostopnejši; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih za posodobitev evropskega sistema za standardizacijo zagotovijo, da bodo v evropskih organih za standardizacijo ustrezno zastopani interesi MSP ter da bodo standardi za ta podjetja dostopnejši;

| 24. | poudarja, da pobude, denimo pobuda za spodbujanje raziskav v malih podjetjih, pomembno podpirajo javne organe pri naročanju raziskav in razvoja pri malih podjetjih, da bi našli rešitve za javne potrebe in spodbujali razvoj inovativnih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da pobude, denimo pobuda za spodbujanje raziskav v malih podjetjih, pomembno podpirajo javne organe pri naročanju raziskav in razvoja pri malih podjetjih, da bi našli rešitve za javne potrebe in spodbujali razvoj inovativnih izdelkov in storitev;

Podpora malih in srednjih podjetij

| 25. | ponovno poziva k ustanovitvi nacionalnih fizičnih ali elektronskih informacijskih točk in agencij za podporo MSP v skladu z načelom ‚vse na enem mestu‘, ki bodo omogočale dostop do različnih virov informacij in podpornih storitev, zasnovanih glede na življenjski cikel podjetja; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva k ustanovitvi nacionalnih fizičnih ali elektronskih informacijskih točk in agencij za podporo MSP v skladu z načelom ‚vse na enem mestu‘, ki bodo omogočale dostop do različnih virov informacij in podpornih storitev, zasnovanih glede na življenjski cikel podjetja;

| 26. | meni, da bi bilo treba mala podjetja podpirati pri povečanju njihove sposobnosti konkuriranja na mednarodnih trgih, in sicer s povečanjem njihove sposobnosti izvažanja, širjenjem informacij o programih in pobudah za olajšanje dostopa do mednarodnih trgov ter prodora izdelkov in storitev MSP na tržišča ter z zagotavljanjem, da bodo interesi malih podjetij ustrezno zastopani na dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba mala podjetja podpirati pri povečanju njihove sposobnosti konkuriranja na mednarodnih trgih, in sicer s povečanjem njihove sposobnosti izvažanja, širjenjem informacij o programih in pobudah za olajšanje dostopa do mednarodnih trgov ter prodora izdelkov in storitev MSP na tržišča ter z zagotavljanjem, da bodo interesi malih podjetij ustrezno zastopani na dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih;

| 27. | podpira pobudo Komisije, da se malim in srednjim podjetjem ponudi ponovna priložnost, ki bo vključena v evropski teden malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

27.

podpira pobudo Komisije, da se malim in srednjim podjetjem ponudi ponovna priložnost, ki bo vključena v evropski teden malih in srednjih podjetij;

Raziskave in inovacije

| 28. | poziva k nenehnim prizadevanjem za poenostavitev financiranja raziskav, razvoja in inovacij ter ustreznega upravljanja programov, zlasti v korist MSP ter v skladu z resolucijama Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov in z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

28.

poziva k nenehnim prizadevanjem za poenostavitev financiranja raziskav, razvoja in inovacij ter ustreznega upravljanja programov, zlasti v korist MSP ter v skladu z resolucijama Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov in z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju;

| 29. | pozdravlja namero Komisije, da bi predlagala manj stroge upravne in finančne predpise za MSP ter vrsto usklajenih instrumentov za okrepitev njihove inovacijske sposobnosti skozi celotni inovacijski cikel, tudi za netehnološke inovacije, v okviru prihodnjega okvira za financiranje raziskav in inovacij, še zlasti pa v okviru naslednjih okvirnih programov in programov za konkurenčnost in inovacije; opominja Komisijo, da je pomembno MSP zagotoviti lokalno podporo, na primer z vključevanjem inovativnih centrov, gospodarskih zbornic, poslovnih organizacij in inovativnih grozdov; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja namero Komisije, da bi predlagala manj stroge upravne in finančne predpise za MSP ter vrsto usklajenih instrumentov za okrepitev njihove inovacijske sposobnosti skozi celotni inovacijski cikel, tudi za netehnološke inovacije, v okviru prihodnjega okvira za financiranje raziskav in inovacij, še zlasti pa v okviru naslednjih okvirnih programov in programov za konkurenčnost in inovacije; opominja Komisijo, da je pomembno MSP zagotoviti lokalno podporo, na primer z vključevanjem inovativnih centrov, gospodarskih zbornic, poslovnih organizacij in inovativnih grozdov;

| 30. | poziva k sprejetju enotnega evropskega patenta ter nadaljnjemu razvoju in evropskemu usklajevanju instrumentov in programov (kot so inovacijski vavčerji), ki spodbujajo sposobnost MSP za upravljanje inovacij, njihov dostop do raziskovalnih in inovacijskih storitev ter drugih na znanju temelječih poslovnih storitev (izbira poslovnih modelov, ocena tveganja itd.); opozarja zlasti na primere dobre prakse držav članic na področju univerzitetnih centrov za prenos tehnologij, ki spodbujajo dostop MSP do raziskav in razvoja; poziva Komisijo, naj oceni izvedljivost ustanovitve evropskega patentnega sklada, ki bi spodbujal prenose tehnologij med raziskovalnimi centri in podjetji, zlasti inovativnimi MSP; |
| --- | --- |

30.

poziva k sprejetju enotnega evropskega patenta ter nadaljnjemu razvoju in evropskemu usklajevanju instrumentov in programov (kot so inovacijski vavčerji), ki spodbujajo sposobnost MSP za upravljanje inovacij, njihov dostop do raziskovalnih in inovacijskih storitev ter drugih na znanju temelječih poslovnih storitev (izbira poslovnih modelov, ocena tveganja itd.); opozarja zlasti na primere dobre prakse držav članic na področju univerzitetnih centrov za prenos tehnologij, ki spodbujajo dostop MSP do raziskav in razvoja; poziva Komisijo, naj oceni izvedljivost ustanovitve evropskega patentnega sklada, ki bi spodbujal prenose tehnologij med raziskovalnimi centri in podjetji, zlasti inovativnimi MSP;

| 31. | z obžalovanjem ugotavlja, da le malo naših inovativnih malih in srednjih podjetij preraste v večje družbe, ki zaposlujejo večje število oseb; poudarja, da je mladih in inovativnih podjetij, ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in razvojem, manj kot v ZDA ter da veliko pomanjkanje inovacij in e-znanj preprečujejo malim in srednjim podjetjem, da bi prevzela inovativne, pametne poslovne modele ter nove tehnologije; |
| --- | --- |

31.

z obžalovanjem ugotavlja, da le malo naših inovativnih malih in srednjih podjetij preraste v večje družbe, ki zaposlujejo večje število oseb; poudarja, da je mladih in inovativnih podjetij, ki se intenzivno ukvarjajo z raziskavami in razvojem, manj kot v ZDA ter da veliko pomanjkanje inovacij in e-znanj preprečujejo malim in srednjim podjetjem, da bi prevzela inovativne, pametne poslovne modele ter nove tehnologije;

| 32. | poziva vlade držav članic, naj preučijo možnost davčnih spodbud za nova in inovativna mala podjetja v prvem letu obratovanja; |
| --- | --- |

32.

poziva vlade držav članic, naj preučijo možnost davčnih spodbud za nova in inovativna mala podjetja v prvem letu obratovanja;

Znanja in spretnosti, izobraževanje in poklicno usposabljanje

| 33. | obžaluje, da se Akt za mala podjetja ne osredotoča dovolj na vprašanja socialnega trga in trga dela, ki zadevajo podjetništvo in zmožnost MSP, da bi uresničila svoj kadrovski potencial in zaposlila ustrezno kvalificirano delovno silo; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da se Akt za mala podjetja ne osredotoča dovolj na vprašanja socialnega trga in trga dela, ki zadevajo podjetništvo in zmožnost MSP, da bi uresničila svoj kadrovski potencial in zaposlila ustrezno kvalificirano delovno silo;

| 34. | priznava, da so podjetniška MSP v veliki meri gonilna sila za rast in inovacije; poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti spodbujanju razvoja podjetniškega duha na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter pri tem uporabiti inovativne metode, na primer oblikovanje resničnih mini podjetij v srednješolskem izobraževanju; poudarja, da je pomembno podpirati razvoj vodstvenih in digitalnih znanj in spretnosti, ki jih v današnjem tržnem okolju potrebujejo uspešna mala podjetja; |
| --- | --- |

34.

priznava, da so podjetniška MSP v veliki meri gonilna sila za rast in inovacije; poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti spodbujanju razvoja podjetniškega duha na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja ter pri tem uporabiti inovativne metode, na primer oblikovanje resničnih mini podjetij v srednješolskem izobraževanju; poudarja, da je pomembno podpirati razvoj vodstvenih in digitalnih znanj in spretnosti, ki jih v današnjem tržnem okolju potrebujejo uspešna mala podjetja;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo in spodbujajo pobude, da bi podprle boljše opredeljevanje in predvidevanje potreb MSP glede znanj in spretnosti, zlasti zato, da bi obratovala bolj vzdržno, ter naj oblikujejo strategije za podjetniško izobraževanje in strokovno usposabljanje na podlagi najboljše prakse iz držav članic; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo in spodbujajo pobude, da bi podprle boljše opredeljevanje in predvidevanje potreb MSP glede znanj in spretnosti, zlasti zato, da bi obratovala bolj vzdržno, ter naj oblikujejo strategije za podjetniško izobraževanje in strokovno usposabljanje na podlagi najboljše prakse iz držav članic;

| 36. | poziva Komisijo, naj ustanovi stalni program Erasmus za mlade podjetnike in zanj nameni zadostno financiranje, ki bo temeljilo na nadvse spodbujevalnih rezultatih pripravljalne faze, pa čeprav še vedno poteka v omejem obsegu; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj ustanovi stalni program Erasmus za mlade podjetnike in zanj nameni zadostno financiranje, ki bo temeljilo na nadvse spodbujevalnih rezultatih pripravljalne faze, pa čeprav še vedno poteka v omejem obsegu;

Učinkovita raba virov

| 37. | pozdravlja priznavanje Komisije, da bodo imela MSP bistveno vlogo pri prehodu na gospodarstvo z učinkovito rabo virov; meni, da je za uresničevanje ciljev glede učinkovite rabe virov potreben pristop vrednostne verige; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi sektorske projekte in dejavnosti, ki bi jih usklajevala MSP in katerih cilj bi bilo opredeljevanje morebitnih inovacij glede učinkovite rabe virov v vrednostnih in nabavnih verigah; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja priznavanje Komisije, da bodo imela MSP bistveno vlogo pri prehodu na gospodarstvo z učinkovito rabo virov; meni, da je za uresničevanje ciljev glede učinkovite rabe virov potreben pristop vrednostne verige; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi sektorske projekte in dejavnosti, ki bi jih usklajevala MSP in katerih cilj bi bilo opredeljevanje morebitnih inovacij glede učinkovite rabe virov v vrednostnih in nabavnih verigah;

| 38. | pozdravlja predlog Komisije za sprejetje akcijskega načrta za ekološke inovacije; poziva k ambiciozno zastavljenim ukrepom za podporo MSP pri uvedbi ekološko inovativnih rešitev na vseh ravneh vrednostne verige, tudi pri zasnovi; meni, da je treba povečati sredstva za pobude na tem področju, denimo v okviru prihodnjega programa za konkurenčnost in inovacije, pa tudi na podlagi ciljno usmerjene porabe strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj na dvakrat na leto poroča o napredku, ki ga bodo države članice dosegle pri spodbujanju MSP k ustvarjanju ekoloških inovacij; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja predlog Komisije za sprejetje akcijskega načrta za ekološke inovacije; poziva k ambiciozno zastavljenim ukrepom za podporo MSP pri uvedbi ekološko inovativnih rešitev na vseh ravneh vrednostne verige, tudi pri zasnovi; meni, da je treba povečati sredstva za pobude na tem področju, denimo v okviru prihodnjega programa za konkurenčnost in inovacije, pa tudi na podlagi ciljno usmerjene porabe strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj na dvakrat na leto poroča o napredku, ki ga bodo države članice dosegle pri spodbujanju MSP k ustvarjanju ekoloških inovacij;

| 39. | opozarja na potencial MSP za varčevanje energije, saj v tem času samo 24 % teh podjetij aktivno izvaja ukrepe za zmanjšanje svojega vpliva na okolje; poudarja, da bi lahko MSP z izvajanjem stroškovno učinkovitih ukrepov za energijsko učinkovitost zmanjšala svoje stroške za energijo in povečala svojo investicijsko sposobnost; meni, da je treba nujno spodbujati izboljšanje t. i. nizke ogljične pismenosti malih in srednjih podjetnikov; poudarja, da ima vsako MSP najmanj enega finančnega svetovalca, vendar je malo strokovnjakov, ki tem podjetjem nudijo svetovanje o varčevanju z energijo in energijski učinkovitosti; |
| --- | --- |

39.

opozarja na potencial MSP za varčevanje energije, saj v tem času samo 24 % teh podjetij aktivno izvaja ukrepe za zmanjšanje svojega vpliva na okolje; poudarja, da bi lahko MSP z izvajanjem stroškovno učinkovitih ukrepov za energijsko učinkovitost zmanjšala svoje stroške za energijo in povečala svojo investicijsko sposobnost; meni, da je treba nujno spodbujati izboljšanje t. i. nizke ogljične pismenosti malih in srednjih podjetnikov; poudarja, da ima vsako MSP najmanj enega finančnega svetovalca, vendar je malo strokovnjakov, ki tem podjetjem nudijo svetovanje o varčevanju z energijo in energijski učinkovitosti;

| 40. | opaža, da v vseh državah članicah narašča nezakonita trgovina s ponarejenimi in piratskimi proizvodi, uvoženimi iz tretjih držav, ki ogrožajo konkurenčnost evropskih malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

40.

opaža, da v vseh državah članicah narašča nezakonita trgovina s ponarejenimi in piratskimi proizvodi, uvoženimi iz tretjih držav, ki ogrožajo konkurenčnost evropskih malih in srednjih podjetij.

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 48.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0057.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0093.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/108

---

Četrtek, 12. maj 2011Unija inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi

P7_TA(2011)0236

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (2010/2245(INI))

2012/C 377 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij" (KOM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju člena 179(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki pravi: "Cilj Unije je okrepiti njene znanstvene in tehnološke temelje z oblikovanjem Evropskega raziskovalnega območja, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo, spodbujati njeno večjo konkurenčnost, vključno v industriji, in pospeševati vse raziskovalne dejavnosti, ki so potrebne zaradi drugih poglavij Pogodb", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 179(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki pravi: "Cilj Unije je okrepiti njene znanstvene in tehnološke temelje z oblikovanjem Evropskega raziskovalnega območja, v katerem raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo, spodbujati njeno večjo konkurenčnost, vključno v industriji, in pospeševati vse raziskovalne dejavnosti, ki so potrebne zaradi drugih poglavij Pogodb",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o evropskih partnerstvih za inovacije v okviru vodilne pobude Unija inovacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o evropskih partnerstvih za inovacije v okviru vodilne pobude Unija inovacij (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom "Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (KOM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji EU 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji EU 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011 o inovacijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011 o inovacijah,

| — | ob upoštevanju sklepov 3049. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 25. in 26. novembra 2010 o Uniji inovacij za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3049. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 25. in 26. novembra 2010 o Uniji inovacij za Evropo,

| — | ob upoštevanju sklepov 3035. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 12. oktobra 2010 o povečanju privlačnosti raziskovalnih in inovacijskih programov EU: izziv poenostavitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3035. zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 12. oktobra 2010 o povečanju privlačnosti raziskovalnih in inovacijskih programov EU: izziv poenostavitve,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije: konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti" (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom "Celostna industrijska politika za dobo globalizacije: konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti" (KOM(2010)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom "Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU" (KOM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU" (KOM(2009)0512),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2009 z naslovom "Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav?" (KOM(2009)0116), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2009 z naslovom "Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav?" (KOM(2009)0116),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom "Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom "Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij",

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom "Pregled Akta za mala podjetja za Evropo" (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom "Pregled Akta za mala podjetja za Evropo" (KOM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2007 o znanstvenih informacijah v digitalni dobi: dostop, razširjanje in arhiviranje" KOM(2007)0056, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2007 o znanstvenih informacijah v digitalni dobi: dostop, razširjanje in arhiviranje" KOM(2007)0056,

| — | ob upoštevanju poročila "Spodbujanje okolju koristnih inovativnih poslovnih modelov", ki je bilo pripravljeno novembra 2008 za Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila "Spodbujanje okolju koristnih inovativnih poslovnih modelov", ki je bilo pripravljeno novembra 2008 za Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0162/2011),

| A. | ker Unija na podlagi člena 179(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) "spodbuja podjetja, tudi mala in srednja, raziskovalne centre in univerze pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in tehnološko razvojnih dejavnostih; podpira njihovo prizadevanje za medsebojno sodelovanje, pri čemer je njen glavni cilj omogočiti raziskovalcem, da neovirano sodelujejo prek meja, in podjetjem, da v celoti izkoristijo možnosti notranjega trga, zlasti z odpiranjem nacionalnih trgov javnih naročil, z opredelitvijo skupnih standardov ter odpravljanjem pravnih in davčnih ovir za tako sodelovanje", |
| --- | --- |

A.

ker Unija na podlagi člena 179(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) "spodbuja podjetja, tudi mala in srednja, raziskovalne centre in univerze pri njihovih visokokakovostnih raziskovalnih in tehnološko razvojnih dejavnostih; podpira njihovo prizadevanje za medsebojno sodelovanje, pri čemer je njen glavni cilj omogočiti raziskovalcem, da neovirano sodelujejo prek meja, in podjetjem, da v celoti izkoristijo možnosti notranjega trga, zlasti z odpiranjem nacionalnih trgov javnih naročil, z opredelitvijo skupnih standardov ter odpravljanjem pravnih in davčnih ovir za tako sodelovanje",

| B. | ker spodbujanje raziskav in inovacij ni nujno le zaradi doseganja vzdržnega in konkurenčnega gospodarskega modela in zagotavljanja delovnih mest v prihodnosti, temveč se bodo s tem porajale rešitve za velike skupne družbene izzive, s katerimi se sooča evropska družba:






  — | sedanje demografske spremembe: starajoča se družba, naraščanje svetovnega prebivalstva (prehrana, zdravje, preprečevanje bolezni), urbanizacija, socialna kohezija in migracije; |
| --- | --- | --- |

B.

ker spodbujanje raziskav in inovacij ni nujno le zaradi doseganja vzdržnega in konkurenčnega gospodarskega modela in zagotavljanja delovnih mest v prihodnosti, temveč se bodo s tem porajale rešitve za velike skupne družbene izzive, s katerimi se sooča evropska družba:

—

sedanje demografske spremembe: starajoča se družba, naraščanje svetovnega prebivalstva (prehrana, zdravje, preprečevanje bolezni), urbanizacija, socialna kohezija in migracije;

| — | prehod k trajnostnemu upravljanju (bioloških in nebioloških) virov: podnebne spremembe, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost, učinkovita raba virov, pomanjkanje vode, poplave, prizadevanja za zagotavljanje in nadomeščanje najpomembnejših surovin; |
| --- | --- |

—

prehod k trajnostnemu upravljanju (bioloških in nebioloških) virov: podnebne spremembe, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost, učinkovita raba virov, pomanjkanje vode, poplave, prizadevanja za zagotavljanje in nadomeščanje najpomembnejših surovin;

| — | močni, stabilni, pravični in konkurenčni gospodarski temelji: oživljanje gospodarstva, izkoriščanje prednosti na znanju temelječe družbe in krepitev evropske konkurenčnosti in zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

močni, stabilni, pravični in konkurenčni gospodarski temelji: oživljanje gospodarstva, izkoriščanje prednosti na znanju temelječe družbe in krepitev evropske konkurenčnosti in zaposlovanja,

| C. | ker je za krepitev inovacij nujno:






  — | nameniti posebno pozornost ustvarjalnosti državljanov in človeškemu kapitalu, prilagodljivosti podjetij in podjetništvu, vzorcem potrošnje in odzivom na nove zamisli, |
| --- | --- | --- |

C.

ker je za krepitev inovacij nujno:

—

nameniti posebno pozornost ustvarjalnosti državljanov in človeškemu kapitalu, prilagodljivosti podjetij in podjetništvu, vzorcem potrošnje in odzivom na nove zamisli,

| — | dolgoročen, stabilen, preprost, pregleden in podpirajoč regulativni okvir, |
| --- | --- |

—

dolgoročen, stabilen, preprost, pregleden in podpirajoč regulativni okvir,

| — | boljši dostop do raznovrstnih možnosti financiranja v različnih fazah inovacijskega cikla (zlasti za mala in srednja podjetja), |
| --- | --- |

—

boljši dostop do raznovrstnih možnosti financiranja v različnih fazah inovacijskega cikla (zlasti za mala in srednja podjetja),

| — | spodbujati in podpirati vlaganja iz zasebnega sektorja, |
| --- | --- |

—

spodbujati in podpirati vlaganja iz zasebnega sektorja,

| — | plodno sodelovanje med izobraževanjem in raziskovalnimi inštituti, vključno z raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, podjetji, vladami in državljani, tudi z vzpostavitvijo platform in orodij za sodelovanje, kot so odprte mreže, odprti standardi, pristopi na podlagi grozdenja za izmenjavo znanja in zamisli, |
| --- | --- |

—

plodno sodelovanje med izobraževanjem in raziskovalnimi inštituti, vključno z raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, podjetji, vladami in državljani, tudi z vzpostavitvijo platform in orodij za sodelovanje, kot so odprte mreže, odprti standardi, pristopi na podlagi grozdenja za izmenjavo znanja in zamisli,

| — | zagotoviti udeležbo najpomembnejših akterjev v procesu odločanja, |
| --- | --- |

—

zagotoviti udeležbo najpomembnejših akterjev v procesu odločanja,

| — | ponuditi učinkovitejša orodja za zaščito industrijske lastnine v kontekstu globalizacije in digitalizacije gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ponuditi učinkovitejša orodja za zaščito industrijske lastnine v kontekstu globalizacije in digitalizacije gospodarstva,

| D. | ker je pripravljenost na tveganja nujen predpogoj za uspešne inovacije, |
| --- | --- |

D.

ker je pripravljenost na tveganja nujen predpogoj za uspešne inovacije,

| E. | ker je za ohranitev evropske konkurenčnosti potreben kulturni premik, da se izboljša evropsko podjetništvo in potencial za inovacije; ker je treba izvesti spremembe, da bi nagrajevali prevzemanje tveganja in izboljšali razmere za nova inovativna podjetja in podjetnike, |
| --- | --- |

E.

ker je za ohranitev evropske konkurenčnosti potreben kulturni premik, da se izboljša evropsko podjetništvo in potencial za inovacije; ker je treba izvesti spremembe, da bi nagrajevali prevzemanje tveganja in izboljšali razmere za nova inovativna podjetja in podjetnike,

| F. | ker mora Evropska unija glede na svetovne gospodarske razmere zavzeti proaktivno stališče in se odločno postaviti v ospredje na področju konkurenčnosti ter mora zato vlagati v pospeševanje inovacij, |
| --- | --- |

F.

ker mora Evropska unija glede na svetovne gospodarske razmere zavzeti proaktivno stališče in se odločno postaviti v ospredje na področju konkurenčnosti ter mora zato vlagati v pospeševanje inovacij,

| G. | ker Evropa potrebuje sodoben, cenovno dostopen in dobro delujoč sistem varstva pravic intelektualne lastnine, da bi spodbudila inovacije in okrepila svojo konkurenčnost, |
| --- | --- |

G.

ker Evropa potrebuje sodoben, cenovno dostopen in dobro delujoč sistem varstva pravic intelektualne lastnine, da bi spodbudila inovacije in okrepila svojo konkurenčnost,

| H. | ker so pravice intelektualne lastnine pomemben predpogoj za kapitalsko intenzivne raziskave, razvoj in inovacije, |
| --- | --- |

H.

ker so pravice intelektualne lastnine pomemben predpogoj za kapitalsko intenzivne raziskave, razvoj in inovacije,

| I. | ker je največja priložnost za okrepitev inovacij v Evropi na področju pravic intelektualne lastnine oblikovanje patenta EU, |
| --- | --- |

I.

ker je največja priložnost za okrepitev inovacij v Evropi na področju pravic intelektualne lastnine oblikovanje patenta EU,

| J. | ker je sodoben sistem blagovnih znamk bistven za zaščito vrednot, ki se odražajo v vlaganju evropskih podjetij v oblikovanje, ustvarjanje in inovacije, |
| --- | --- |

J.

ker je sodoben sistem blagovnih znamk bistven za zaščito vrednot, ki se odražajo v vlaganju evropskih podjetij v oblikovanje, ustvarjanje in inovacije,

| K. | ker bi lahko, če bi do leta 2020 namenili 3 % BDP EU za raziskave in razvoj, ustvarili 3,7 milijona delovnih mest, letni BDP pa bi se lahko do leta 2025 povečal za okoli 800 milijonov EUR, |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko, če bi do leta 2020 namenili 3 % BDP EU za raziskave in razvoj, ustvarili 3,7 milijona delovnih mest, letni BDP pa bi se lahko do leta 2025 povečal za okoli 800 milijonov EUR,

| L. | ker je žensk med evropskimi raziskovalci samo 30 %, med vodji evropskih raziskovalnih inštitutov pa samo 13 %, |
| --- | --- |

L.

ker je žensk med evropskimi raziskovalci samo 30 %, med vodji evropskih raziskovalnih inštitutov pa samo 13 %,

Celovit in interdisciplinaren pristop

| 1. | pozdravlja vodilno pobudo za Unijo inovacij, ki je doslej najpomembnejši in ciljno usmerjeni poskus oblikovanja strateške, celovite in podjetniško usmerjene evropske inovacijske politike v podporo prizadevanjem držav članic, pri kateri se inovacije usmerjajo in napredek spremlja na najvišji politični ravni, njena uspešnost pa je odvisna od polnega sodelovanja držav članic in njihovega izvajanja te politike, vključno z njihovo finančno podporo in pametno fiskalno konsolidacijo, ki bo dajala prednost izdatkom za vzdržno rast v inovacijah, raziskavah in izobraževanju, skupni inovacijski cilji pa bodo usmerjali politike držav članic na vseh zadevnih področjih; pozdravlja strateški pristop Evropskega sveta na njegovem zasedanju dne 4. februarja 2011; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vodilno pobudo za Unijo inovacij, ki je doslej najpomembnejši in ciljno usmerjeni poskus oblikovanja strateške, celovite in podjetniško usmerjene evropske inovacijske politike v podporo prizadevanjem držav članic, pri kateri se inovacije usmerjajo in napredek spremlja na najvišji politični ravni, njena uspešnost pa je odvisna od polnega sodelovanja držav članic in njihovega izvajanja te politike, vključno z njihovo finančno podporo in pametno fiskalno konsolidacijo, ki bo dajala prednost izdatkom za vzdržno rast v inovacijah, raziskavah in izobraževanju, skupni inovacijski cilji pa bodo usmerjali politike držav članic na vseh zadevnih področjih; pozdravlja strateški pristop Evropskega sveta na njegovem zasedanju dne 4. februarja 2011;

| 2. | podpira pobudo za Unijo inovacij kot temeljni steber gospodarskega, družbenega in kulturnega razvoja v EU, zlasti za vključujoče izobraževanje na vseh ravneh, tudi poklicno izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

2.

podpira pobudo za Unijo inovacij kot temeljni steber gospodarskega, družbenega in kulturnega razvoja v EU, zlasti za vključujoče izobraževanje na vseh ravneh, tudi poklicno izobraževanje in usposabljanje;

| 3. | poziva k širokemu pojmovanju inovacij, ki bi bilo usmerjeno na učinek in bi preseglo zgolj tehnološke in k izdelkom usmerjene inovacije ter bi vključevalo vse zainteresirane strani, zlasti podjetja, ter bi posebej poudarilo različne spodbudne vloge državljanov in obenem omogočilo spremembo mišljenja; želi spomniti, da pomenijo inovacije uspešno prenašanje zamisli v prakso ter zadevajo proizvode, procese, storitve, gibanja, sisteme in organizacijske strukture; predlaga, naj Komisija predloži opredelitev inovacij; |
| --- | --- |

3.

poziva k širokemu pojmovanju inovacij, ki bi bilo usmerjeno na učinek in bi preseglo zgolj tehnološke in k izdelkom usmerjene inovacije ter bi vključevalo vse zainteresirane strani, zlasti podjetja, ter bi posebej poudarilo različne spodbudne vloge državljanov in obenem omogočilo spremembo mišljenja; želi spomniti, da pomenijo inovacije uspešno prenašanje zamisli v prakso ter zadevajo proizvode, procese, storitve, gibanja, sisteme in organizacijske strukture; predlaga, naj Komisija predloži opredelitev inovacij;

| 4. | meni, da morajo inovacije na vseh področjih znanja ter gospodarskih in socialnih dejavnosti voditi merila javnega interesa, izboljšanja kakovosti življenja, spodbujanja socialne blaginje in ohranjanja okolja ter ravnovesja v naravi; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo inovacije na vseh področjih znanja ter gospodarskih in socialnih dejavnosti voditi merila javnega interesa, izboljšanja kakovosti življenja, spodbujanja socialne blaginje in ohranjanja okolja ter ravnovesja v naravi;

| 5. | meni, da treba, ker so inovacije kompleksen koncept, okrepiti prizadevanja za netehnološke inovacije in razširiti najboljše prakse s tega področja, hkrati pa je treba določiti pravila in pogoje v zvezi z dostopom do financiranja EU na podlagi odprtega in vseobsegajočega pristopa; |
| --- | --- |

5.

meni, da treba, ker so inovacije kompleksen koncept, okrepiti prizadevanja za netehnološke inovacije in razširiti najboljše prakse s tega področja, hkrati pa je treba določiti pravila in pogoje v zvezi z dostopom do financiranja EU na podlagi odprtega in vseobsegajočega pristopa;

| 6. | poziva k jasnemu ločevanju med "izvirnimi inovacijami", ki pomenijo, da je nekaj narejeno prvič in ni na voljo na trgu, in komercialnimi izboljšavami ali spremembami proizvoda, storitve, procesa ali gibanj, ki so na trgu že prisotni; |
| --- | --- |

6.

poziva k jasnemu ločevanju med "izvirnimi inovacijami", ki pomenijo, da je nekaj narejeno prvič in ni na voljo na trgu, in komercialnimi izboljšavami ali spremembami proizvoda, storitve, procesa ali gibanj, ki so na trgu že prisotni;

| 7. | meni, da je treba družbeno-ekonomske inovacije opredeliti natančno, vendar prožno, ker v večini primerov nimajo oblike proizvoda ali uporabe tehnične rešitve, ampak so vrsta medsebojno povezanih, dolgoročnih institucionalnih, tehničnih in upravljavskih sprememb, ki skupaj tvorijo proces; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba družbeno-ekonomske inovacije opredeliti natančno, vendar prožno, ker v večini primerov nimajo oblike proizvoda ali uporabe tehnične rešitve, ampak so vrsta medsebojno povezanih, dolgoročnih institucionalnih, tehničnih in upravljavskih sprememb, ki skupaj tvorijo proces;

| 8. | poudarja, da je treba v okviru Unije inovacij dati prednost ciljem, ki jih opredeljujejo strategija Evropa 2020, načrt za energetsko učinkovitost 2020, pobuda Evropa, gospodarna z viri, energetska strategija za Evropo 2011–2020, ki je mejnik na poti do načrta za energijo do leta 2050, in načrt za nizkoogljično gospodarstvo do 2050; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba v okviru Unije inovacij dati prednost ciljem, ki jih opredeljujejo strategija Evropa 2020, načrt za energetsko učinkovitost 2020, pobuda Evropa, gospodarna z viri, energetska strategija za Evropo 2011–2020, ki je mejnik na poti do načrta za energijo do leta 2050, in načrt za nizkoogljično gospodarstvo do 2050;

| 9. | poudarja, da so internacionalizacija in inovacije osrednje gonilo zunanje konkurenčnosti in rasti ter bistvenega pomena za strateške cilje EU 2020; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so internacionalizacija in inovacije osrednje gonilo zunanje konkurenčnosti in rasti ter bistvenega pomena za strateške cilje EU 2020;

| 10. | poudarja pomen podnebno in energijsko učinkovitih in obnovljivih tehnologij pri prehodu na trajnostno svetovno gospodarstvo; priznava vodilno vlogo EU na številnih ključnih področjih za okolju prijazno industrijsko proizvodnjo, ki učinkovito izrablja vire; poziva Komisijo, naj opredeli strategije za internacionalizacijo in inovativnost na teh področjih; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen podnebno in energijsko učinkovitih in obnovljivih tehnologij pri prehodu na trajnostno svetovno gospodarstvo; priznava vodilno vlogo EU na številnih ključnih področjih za okolju prijazno industrijsko proizvodnjo, ki učinkovito izrablja vire; poziva Komisijo, naj opredeli strategije za internacionalizacijo in inovativnost na teh področjih;

| 11. | priznava, da boj proti podnebnim spremembam in prizadevanje za energetsko učinkovitost ter dematerializacijo industrijske proizvodnje zahtevajo dejavno politiko globalnega razširjanja novih tehnologij; |
| --- | --- |

11.

priznava, da boj proti podnebnim spremembam in prizadevanje za energetsko učinkovitost ter dematerializacijo industrijske proizvodnje zahtevajo dejavno politiko globalnega razširjanja novih tehnologij;

| 12. | poudarja, da so varstvo okolja, javno zdravstvo in varnost hrane ter boj proti podnebnim spremembam med področji, kjer si je treba najbolj prizadevati za inovacije, med drugim z okrepitvijo obstoječe znanstvene in tehnološke baze; poudarja, da bodo morali prihodnji programi EU za raziskovanje in inovacije ta področja ustrezno upoštevati; v zvezi s tem poudarja potrebo po sprejetju medsektorskega pristopa na podlagi ekosistemske odpornosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so varstvo okolja, javno zdravstvo in varnost hrane ter boj proti podnebnim spremembam med področji, kjer si je treba najbolj prizadevati za inovacije, med drugim z okrepitvijo obstoječe znanstvene in tehnološke baze; poudarja, da bodo morali prihodnji programi EU za raziskovanje in inovacije ta področja ustrezno upoštevati; v zvezi s tem poudarja potrebo po sprejetju medsektorskega pristopa na podlagi ekosistemske odpornosti;

| 13. | ugotavlja, da je razdrobljenost trga v kulturnem in ustvarjalnem sektorju deloma posledica kulturne raznolikosti in jezikovne preference uporabnikov; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je razdrobljenost trga v kulturnem in ustvarjalnem sektorju deloma posledica kulturne raznolikosti in jezikovne preference uporabnikov;

| 14. | podpira osredotočenost Komisije na velike družbene izzive in poudarja, da so inovacije potrebne za povečanje produktivnosti virov, trajnostno rabo in nadomeščanje virov ob hkratnem iskanju novih načinov za povečanje učinkovitosti glede rabe virov in porabe energije; |
| --- | --- |

14.

podpira osredotočenost Komisije na velike družbene izzive in poudarja, da so inovacije potrebne za povečanje produktivnosti virov, trajnostno rabo in nadomeščanje virov ob hkratnem iskanju novih načinov za povečanje učinkovitosti glede rabe virov in porabe energije;

| 15. | ugotavlja, da ne bi smeli omejevati dajanja prednosti inovacijam na posamezna področja, da ne bi izgubili koristnega inovativnega potenciala na daljši rok; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da ne bi smeli omejevati dajanja prednosti inovacijam na posamezna področja, da ne bi izgubili koristnega inovativnega potenciala na daljši rok;

| 16. | meni, da imajo lahko inovacije z večjo kakovostjo izvajanih storitev pomembno vlogo pri krepitvi socialne kohezije, zato bi bilo treba pripraviti posebne programe strokovnega usposabljanja; |
| --- | --- |

16.

meni, da imajo lahko inovacije z večjo kakovostjo izvajanih storitev pomembno vlogo pri krepitvi socialne kohezije, zato bi bilo treba pripraviti posebne programe strokovnega usposabljanja;

| 17. | poudarja, da v tržnem gospodarstvu inovacije niso namenjene izključno reševanju velikih družbenih izzivov, ampak imajo posebej pomembno vlogo tudi pri proizvodnji potrošniku prijaznih in privlačnih proizvodov na področju prostega časa, tehnologije, industrije, kulture in zabave; poudarja, da obstaja velik mednarodni trg za inovativne visokotehnološke proizvode za prosti čas (pametni telefoni, tablični računalniki, konzolne igre, prenosne rekreativne naprave itd.), pa tudi svetovni trg socialnih omrežij in inovativnih spletnih storitev, na katerem imajo evropska podjetja zanemarljivo vlogo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da v tržnem gospodarstvu inovacije niso namenjene izključno reševanju velikih družbenih izzivov, ampak imajo posebej pomembno vlogo tudi pri proizvodnji potrošniku prijaznih in privlačnih proizvodov na področju prostega časa, tehnologije, industrije, kulture in zabave; poudarja, da obstaja velik mednarodni trg za inovativne visokotehnološke proizvode za prosti čas (pametni telefoni, tablični računalniki, konzolne igre, prenosne rekreativne naprave itd.), pa tudi svetovni trg socialnih omrežij in inovativnih spletnih storitev, na katerem imajo evropska podjetja zanemarljivo vlogo;

| 18. | poudarja pomembnost vodilne pobude Evropa, gospodarna z viri, vodilnih pobud industrijske politike in prizadevanj za ločitev gospodarske rasti od rabe virov s spodbujanjem prehoda v nizkoogljično, na znanju temelječe gospodarstvo, z vse večjo uporabo obnovljivih in trajnostnih virov energije, z manj ogljikovimi emisijami, tehnologijami, ki učinkoviteje porabljajo vire in trajnostnim prevozom, s čimer bi obenem okrepili konkurenčnost evropskih podjetij; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembnost vodilne pobude Evropa, gospodarna z viri, vodilnih pobud industrijske politike in prizadevanj za ločitev gospodarske rasti od rabe virov s spodbujanjem prehoda v nizkoogljično, na znanju temelječe gospodarstvo, z vse večjo uporabo obnovljivih in trajnostnih virov energije, z manj ogljikovimi emisijami, tehnologijami, ki učinkoviteje porabljajo vire in trajnostnim prevozom, s čimer bi obenem okrepili konkurenčnost evropskih podjetij;

| 19. | opominja, da sta digitalni svet in informacijsko-komunikacijska tehnologija motor inovacij, zato je dostop do širokopasovnega interneta bistven pogoj, tudi za evropska inovacijska partnerstva, saj spodbuja sodelovanje in udeležbo državljanov; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo uporabo visokohitrostnega interneta in uveljavljanje e-pobud ter s tem omogočijo hitro izvajanje digitalne agende EU; |
| --- | --- |

19.

opominja, da sta digitalni svet in informacijsko-komunikacijska tehnologija motor inovacij, zato je dostop do širokopasovnega interneta bistven pogoj, tudi za evropska inovacijska partnerstva, saj spodbuja sodelovanje in udeležbo državljanov; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo uporabo visokohitrostnega interneta in uveljavljanje e-pobud ter s tem omogočijo hitro izvajanje digitalne agende EU;

| 20. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva tehnologije, ki so podlaga za "pametnejše", trajnostne sisteme, ki podjetjem omogočajo razvoj odzivnih storitev v realnem času v tako raznovrstnih sektorjih, kot so promet in logistika, gradbeništvo in upravljanje objektov in naprav, distribucija energije, telekomunikacije in finančne storitve; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva tehnologije, ki so podlaga za "pametnejše", trajnostne sisteme, ki podjetjem omogočajo razvoj odzivnih storitev v realnem času v tako raznovrstnih sektorjih, kot so promet in logistika, gradbeništvo in upravljanje objektov in naprav, distribucija energije, telekomunikacije in finančne storitve;

| 21. | poudarja, da je uspešnost inovacijske in raziskovalne politike odvisna od:






  — | strateške usmeritve, zasnove in izvajanja vseh politik in ukrepov za prispevanje k inovacijam v Evropi in njihovo krepitev (npr. z izobraževanjem in usposabljanjem, svetovalnimi storitvami, trgom dela, enotnim trgom, pravilnim upravljanjem pravic intelektualne lastnine, infrastrukturo, davčnimi instrumenti, industrijsko politiko, javnimi naročili in trgovino, skupnim inovativnim vzajemnim delovanjem storitvenih in proizvodnih podjetij, še posebej malih in srednjih); |
| --- | --- | --- |

21.

poudarja, da je uspešnost inovacijske in raziskovalne politike odvisna od:

—

strateške usmeritve, zasnove in izvajanja vseh politik in ukrepov za prispevanje k inovacijam v Evropi in njihovo krepitev (npr. z izobraževanjem in usposabljanjem, svetovalnimi storitvami, trgom dela, enotnim trgom, pravilnim upravljanjem pravic intelektualne lastnine, infrastrukturo, davčnimi instrumenti, industrijsko politiko, javnimi naročili in trgovino, skupnim inovativnim vzajemnim delovanjem storitvenih in proizvodnih podjetij, še posebej malih in srednjih);

| — | dobro usklajenega multidisciplinarnega sodelovanja in (finančne) podpore na ravni EU, držav članic ter na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

dobro usklajenega multidisciplinarnega sodelovanja in (finančne) podpore na ravni EU, držav članic ter na regionalni in lokalni ravni;

| — | čim večje vključenosti vseh zadevnih akterjev, npr. malih in srednjih podjetij, industrije, univerz, raziskovalnih inštitutov, raziskovalnih in tehnoloških organizacij, vlad, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, vključno z iskanjem morebitnih novih, produktivnih oblik sodelovanja med institucijami znanja in industrijo; |
| --- | --- |

—

čim večje vključenosti vseh zadevnih akterjev, npr. malih in srednjih podjetij, industrije, univerz, raziskovalnih inštitutov, raziskovalnih in tehnoloških organizacij, vlad, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, vključno z iskanjem morebitnih novih, produktivnih oblik sodelovanja med institucijami znanja in industrijo;

| — | usklajevanja, skladnosti in sinergije med različnimi področji politik, ukrepi in instrumenti, da se preprečita razdrobljenost in podvajanje, ki sta posledica neusklajenih prizadevanj na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

—

usklajevanja, skladnosti in sinergije med različnimi področji politik, ukrepi in instrumenti, da se preprečita razdrobljenost in podvajanje, ki sta posledica neusklajenih prizadevanj na področju raziskav in inovacij;

| — | vzpostavljanja pozitivnega regulativnega okolja za inovativne proizvode, da se prilagodimo potrebam trga; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanja pozitivnega regulativnega okolja za inovativne proizvode, da se prilagodimo potrebam trga;

| — | metodologije in procesov ocenjevanja politike, vključno z odbori za medsebojne preglede in razširjanjem uspešnih poskusov; |
| --- | --- |

—

metodologije in procesov ocenjevanja politike, vključno z odbori za medsebojne preglede in razširjanjem uspešnih poskusov;

poudarja, da bi moral biti glavni cilj inovacijske politike Unije omogočati usklajevanje politik in skladnost njihovih različnih instrumentov ter doseči sinergijo glede inovacijske politike s sprejetjem resnično celovitega pristopa, osredotočenega na velike družbene izzive;

| 22. | poudarja, da je treba trgovinsko in inovacijsko politiko v Evropski uniji preoblikovati v resnično sredstvo za ustvarjanje delovnih mest, odpravljanje revščine in trajnostni razvoj po vsem svetu; je trdno prepričan, da je usklajenost med notranjimi in zunanjimi vidiki politik EU nepogrešljiva ter da mora biti oblikovanje nove trgovinske politike skladno z močno industrijsko in inovacijsko politiko za ustvarjanje delovnih mest, da se zagotovi gospodarska rast in s tem ustvarijo številčnejša in bolj kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba trgovinsko in inovacijsko politiko v Evropski uniji preoblikovati v resnično sredstvo za ustvarjanje delovnih mest, odpravljanje revščine in trajnostni razvoj po vsem svetu; je trdno prepričan, da je usklajenost med notranjimi in zunanjimi vidiki politik EU nepogrešljiva ter da mora biti oblikovanje nove trgovinske politike skladno z močno industrijsko in inovacijsko politiko za ustvarjanje delovnih mest, da se zagotovi gospodarska rast in s tem ustvarijo številčnejša in bolj kakovostna delovna mesta;

| 23. | poudarja, da je razmerje med vodilno pobudo Unija inovacij in letnim pregledom rasti ključno orodje za okrepljeno sodelovanje, saj kaže letni napredek v državah članicah; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je razmerje med vodilno pobudo Unija inovacij in letnim pregledom rasti ključno orodje za okrepljeno sodelovanje, saj kaže letni napredek v državah članicah;

| 24. | pozdravlja predlog Komisije za razvoj celovitega kazalnika, ki bi upošteval raznovrstnost obstoječih gospodarskih sistemov v državah članicah in pritegnil podjetja, da bi omogočili boljše spremljanje in ocenjevanje napredka in merljivega učinka inovacijskih politik in programov; poziva k oblikovanju zanesljive podatkovne infrastrukture, ki bo v pomoč spremljanju napredka pri financiranju raziskav, in k nadaljnjemu razvoju pregleda dosežkov z mednarodnim sodelovanjem in s sistemom kazalnikov in dokazov, ki bo absolutno meril inovacijsko zmožnost EU v absolutnem in bo pametno izkoristil razpoložljive vire; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja predlog Komisije za razvoj celovitega kazalnika, ki bi upošteval raznovrstnost obstoječih gospodarskih sistemov v državah članicah in pritegnil podjetja, da bi omogočili boljše spremljanje in ocenjevanje napredka in merljivega učinka inovacijskih politik in programov; poziva k oblikovanju zanesljive podatkovne infrastrukture, ki bo v pomoč spremljanju napredka pri financiranju raziskav, in k nadaljnjemu razvoju pregleda dosežkov z mednarodnim sodelovanjem in s sistemom kazalnikov in dokazov, ki bo absolutno meril inovacijsko zmožnost EU v absolutnem in bo pametno izkoristil razpoložljive vire;

| 25. | poudarja, da so inovacije in ustvarjalnost procesi, ki se lahko v določeni meri privzgojijo, naučijo in krepijo; zato poziva, naj se oboje v večji meri vključi v izobraževalne sisteme držav članic EU; poziva k priznanju in razširjanju najboljših praks v zvezi z ustvarjalnimi in inovativnimi učnimi načrti ter metodami poučevanja, ki se uporabljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so inovacije in ustvarjalnost procesi, ki se lahko v določeni meri privzgojijo, naučijo in krepijo; zato poziva, naj se oboje v večji meri vključi v izobraževalne sisteme držav članic EU; poziva k priznanju in razširjanju najboljših praks v zvezi z ustvarjalnimi in inovativnimi učnimi načrti ter metodami poučevanja, ki se uporabljajo v državah članicah;

| 26. | poudarja ključno vlogo, ki jo bodo imele okoljske inovacije pri doseganju ciljev EU 2020; zato poziva k sprejetju ambicioznega akcijskega načrta okoljskih inovacij, v katerem bodo predlagani ukrepi za uvajanje okoljskih inovacij na vseh stopnjah vrednostne verige, vključno z opredelitvijo in povečanjem sredstev za pobude na tem področju prek programa za konkurenčnost in inovacije; |
| --- | --- |

26.

poudarja ključno vlogo, ki jo bodo imele okoljske inovacije pri doseganju ciljev EU 2020; zato poziva k sprejetju ambicioznega akcijskega načrta okoljskih inovacij, v katerem bodo predlagani ukrepi za uvajanje okoljskih inovacij na vseh stopnjah vrednostne verige, vključno z opredelitvijo in povečanjem sredstev za pobude na tem področju prek programa za konkurenčnost in inovacije;

| 27. | glede na to, da so inovacije običajno tesno povezane s trgom in se razvijajo po neformalnih poteh, meni, da bi morala EU prilagoditi svoje metode ocenjevanja tako, da bodo upoštevale neustreznost istih meril za ocenjevanje na vseh področjih; |
| --- | --- |

27.

glede na to, da so inovacije običajno tesno povezane s trgom in se razvijajo po neformalnih poteh, meni, da bi morala EU prilagoditi svoje metode ocenjevanja tako, da bodo upoštevale neustreznost istih meril za ocenjevanje na vseh področjih;

| 28. | poudarja nevarnost, da bi izraz "inovacije" postal izrabljen kliše, če bi se zadovoljili samo z njegovo pogosto uporabo; opozarja, da samo inovacije ne bodo rešile vseh težav in jih v času gospodarske in socialne krize ni mogoče kar pričarati; nasprotno, zanje si je treba neprestano prizadevati v javnem in zasebnem sektorju, EU in države članice pa jih morajo aktivno podpirati s kohezivnimi izobraževalnimi, raziskovalnimi, industrijskimi, socialnimi in okoljskimi strategijami; |
| --- | --- |

28.

poudarja nevarnost, da bi izraz "inovacije" postal izrabljen kliše, če bi se zadovoljili samo z njegovo pogosto uporabo; opozarja, da samo inovacije ne bodo rešile vseh težav in jih v času gospodarske in socialne krize ni mogoče kar pričarati; nasprotno, zanje si je treba neprestano prizadevati v javnem in zasebnem sektorju, EU in države članice pa jih morajo aktivno podpirati s kohezivnimi izobraževalnimi, raziskovalnimi, industrijskimi, socialnimi in okoljskimi strategijami;

| 29. | priznava, da imajo na področju inovacij pomembno mesto kulturne in ustvarjalne industrije, saj študije dokazujejo, da podjetja, ki sorazmerno pogosteje uporabljajo storitve kulturne in ustvarjalne industrije, dosegajo bistveno boljše rezultate, kar zadeva inovacije; |
| --- | --- |

29.

priznava, da imajo na področju inovacij pomembno mesto kulturne in ustvarjalne industrije, saj študije dokazujejo, da podjetja, ki sorazmerno pogosteje uporabljajo storitve kulturne in ustvarjalne industrije, dosegajo bistveno boljše rezultate, kar zadeva inovacije;

| 30. | potrjuje načelo nevtralnosti omrežja in odprtih standardov kot gonil inovacij; |
| --- | --- |

30.

potrjuje načelo nevtralnosti omrežja in odprtih standardov kot gonil inovacij;

Družba inovacij, usmerjena k državljanom

| 31. | poudarja, da so zahteve državljanov ter dejavna vključenost podjetij glavna gonilna sila inovacij; poudarja, da mora oblikovanje inovativne družbe zato temeljiti na sodelovanju državljanov, da se jim omogoči izražanje njihovih potreb in ustvarjalnega potenciala s pristopom od spodaj navzgor ter z inovativnimi rešitvami, ki vsakemu posameznemu državljanu omogočajo, da prispeva k učinkoviti rabi virov; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so zahteve državljanov ter dejavna vključenost podjetij glavna gonilna sila inovacij; poudarja, da mora oblikovanje inovativne družbe zato temeljiti na sodelovanju državljanov, da se jim omogoči izražanje njihovih potreb in ustvarjalnega potenciala s pristopom od spodaj navzgor ter z inovativnimi rešitvami, ki vsakemu posameznemu državljanu omogočajo, da prispeva k učinkoviti rabi virov;

| 32. | poudarja, da je treba vzpostaviti kulturo učenja, radovednosti in prevzemanja tveganj; zato poziva Komisijo in države članice, naj si resno prizadevajo za premik k drugačni miselnosti, ki bo osredotočena na inovacije, jo bo gnala radovednost in bo prevzemala tveganja ter bo bolj odprta do neuspehov, in sicer s spodbujanjem trajnostnih vzorcev potrošnje ter z aktivnim spodbujanjem sodelovanja državljanov in podjetij v inovacijah in sistemu odprtih inovacij; poudarja, da je inoviranje proces, ki ga ne morejo in ga ne bi smele v celoti usmerjati vlade in ki potrebuje ugodne razmere, da je dovolj prožnosti za prilagajanje nepredvidenim dogodkom; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba vzpostaviti kulturo učenja, radovednosti in prevzemanja tveganj; zato poziva Komisijo in države članice, naj si resno prizadevajo za premik k drugačni miselnosti, ki bo osredotočena na inovacije, jo bo gnala radovednost in bo prevzemala tveganja ter bo bolj odprta do neuspehov, in sicer s spodbujanjem trajnostnih vzorcev potrošnje ter z aktivnim spodbujanjem sodelovanja državljanov in podjetij v inovacijah in sistemu odprtih inovacij; poudarja, da je inoviranje proces, ki ga ne morejo in ga ne bi smele v celoti usmerjati vlade in ki potrebuje ugodne razmere, da je dovolj prožnosti za prilagajanje nepredvidenim dogodkom;

| 33. | meni, da novo znanje in njegova raznolika uporaba ne zmanjšujeta potrebe po odprti in vključujoči oceni etičnih, socialnih in političnih posledic te uporabe; opozarja na potrebo po spodbujanju in širjenju znanstvene kulture v širši javnosti; |
| --- | --- |

33.

meni, da novo znanje in njegova raznolika uporaba ne zmanjšujeta potrebe po odprti in vključujoči oceni etičnih, socialnih in političnih posledic te uporabe; opozarja na potrebo po spodbujanju in širjenju znanstvene kulture v širši javnosti;

| 34. | meni, da je treba podpreti pobude, katerih cilj je spodbujati znanstveni dialog in razširjanje spoznanj v čim širši javnosti poleg znanstvene skupnosti, da se okrepi vloga civilne družbe na področju raziskav; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba podpreti pobude, katerih cilj je spodbujati znanstveni dialog in razširjanje spoznanj v čim širši javnosti poleg znanstvene skupnosti, da se okrepi vloga civilne družbe na področju raziskav;

| 35. | meni, da je najpomembneje prispevati k razvoju inovacijske kulture na regionalni ravni, po eni strani pri podjetnikih, mladih, ki se poklicno izobražujejo, in delavcih, po drugi strani pa pri partnerjih podjetij, ki imajo pomembno vlogo pri njihovih dejavnostih, kot so regionalni javni nosilci odločanja, raziskovalni centri, podjetniški grozdi in finančne ustanove, ki pogosto ne poznajo dovolj inovacijskih zmožnosti podjetij v svoji regiji, zlasti malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij in obrtniških podjetij; |
| --- | --- |

35.

meni, da je najpomembneje prispevati k razvoju inovacijske kulture na regionalni ravni, po eni strani pri podjetnikih, mladih, ki se poklicno izobražujejo, in delavcih, po drugi strani pa pri partnerjih podjetij, ki imajo pomembno vlogo pri njihovih dejavnostih, kot so regionalni javni nosilci odločanja, raziskovalni centri, podjetniški grozdi in finančne ustanove, ki pogosto ne poznajo dovolj inovacijskih zmožnosti podjetij v svoji regiji, zlasti malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij in obrtniških podjetij;

| 36. | poudarja, da bo za vključevanje državljanov v prizadevanja na področju inovacij potrebno dobro razumevanje znanstvenega napredka; poziva k okrepljenemu razširjanju znanstvenih in tehničnih znanj; poudarja pomen vseživljenjskega učenja, pa tudi ciljno usmerjenih ukrepov za tiste skupine prebivalstva, ki težje dostopajo do znanosti in tehnologije, zlasti za podeželske skupnosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bo za vključevanje državljanov v prizadevanja na področju inovacij potrebno dobro razumevanje znanstvenega napredka; poziva k okrepljenemu razširjanju znanstvenih in tehničnih znanj; poudarja pomen vseživljenjskega učenja, pa tudi ciljno usmerjenih ukrepov za tiste skupine prebivalstva, ki težje dostopajo do znanosti in tehnologije, zlasti za podeželske skupnosti;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj vzdržnih gospodarskih modelov, temelječih na inovacijah in ustvarjalnosti, ki bodo ustvarjali in ščitili visokokvalificirana delovna mesta v Evropi; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj vzdržnih gospodarskih modelov, temelječih na inovacijah in ustvarjalnosti, ki bodo ustvarjali in ščitili visokokvalificirana delovna mesta v Evropi;

| 38. | poudarja pomembnost pristopa od spodaj navzgor glede inovacij in uveljavljanja odprtega okolja za ustvarjalne zamisli, da bi spodbudili rast produktivnosti, okrepili položaj zaposlenih in razvijali rešitve za neizpolnjene družbene potrebe (na primer vključevanje in priseljevanje); |
| --- | --- |

38.

poudarja pomembnost pristopa od spodaj navzgor glede inovacij in uveljavljanja odprtega okolja za ustvarjalne zamisli, da bi spodbudili rast produktivnosti, okrepili položaj zaposlenih in razvijali rešitve za neizpolnjene družbene potrebe (na primer vključevanje in priseljevanje);

| 39. | poziva dopolnitvi sedanjega vnaprejšnjega financiranja z novim mehanizmom, kot so nagradni natečaji ali spodbude za evropske inovatorje (posameznike ali skupine), ki bi spodbujal zamisli in nagrajeval nove izume, na primer na družbeno dragocenih področjih, ustvarjeno znanje pa bi bilo javna dobrina; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bil za to ustrezen pilotni sistem nagrajevanja v sklopi pilotnega evropskega partnerstva za inovacije na področju zdravega staranja; |
| --- | --- |

39.

poziva dopolnitvi sedanjega vnaprejšnjega financiranja z novim mehanizmom, kot so nagradni natečaji ali spodbude za evropske inovatorje (posameznike ali skupine), ki bi spodbujal zamisli in nagrajeval nove izume, na primer na družbeno dragocenih področjih, ustvarjeno znanje pa bi bilo javna dobrina; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bil za to ustrezen pilotni sistem nagrajevanja v sklopi pilotnega evropskega partnerstva za inovacije na področju zdravega staranja;

| 40. | poudarja, da socialne inovacije pomenijo nove in učinkovite rešitve za nujne socialne potrebe, ki jih ustvarijo posamezniki ali organizacije na podlagi socialnih in ne nujno komercialnih potreb; poudarja tudi, da so socialne inovacije priložnost za državljane, v kateri koli vlogi, da izboljšajo svoje delovno in življenjsko okolje in s tem pripomorejo k okrepitvi evropskega socialnega modela; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da socialne inovacije pomenijo nove in učinkovite rešitve za nujne socialne potrebe, ki jih ustvarijo posamezniki ali organizacije na podlagi socialnih in ne nujno komercialnih potreb; poudarja tudi, da so socialne inovacije priložnost za državljane, v kateri koli vlogi, da izboljšajo svoje delovno in življenjsko okolje in s tem pripomorejo k okrepitvi evropskega socialnega modela;

| 41. | poudarja vlogo, ki jo ima socialno gospodarstvo (zadruge, družbe za vzajemno zavarovanje, združenja in fundacije) na področju socialnih inovacij, saj pripravlja in uvaja načine in mehanizme za izpolnjevanje potreb, ki jih trg in tradicionalne oblike podjetništva ne upoštevajo; |
| --- | --- |

41.

poudarja vlogo, ki jo ima socialno gospodarstvo (zadruge, družbe za vzajemno zavarovanje, združenja in fundacije) na področju socialnih inovacij, saj pripravlja in uvaja načine in mehanizme za izpolnjevanje potreb, ki jih trg in tradicionalne oblike podjetništva ne upoštevajo;

| 42. | meni, da bi morala strategija EU za inovacije spodbuditi potencial delavcev, tako da bi tudi neakademsko izobraženim delavcem omogočila udeležbo in sodelovanje v različnih vrstah shem in inovacijskih projektov EU; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morala strategija EU za inovacije spodbuditi potencial delavcev, tako da bi tudi neakademsko izobraženim delavcem omogočila udeležbo in sodelovanje v različnih vrstah shem in inovacijskih projektov EU;

| 43. | poudarja, da mora strategija Unije inovacij priznati pomen idej, predlogov in znanj navadnih delavcev na področju inovacij; več študij kaže na dejstvo, da inovacije, ki jih predlagajo zaposleni, niso samo koristne za podjetje, ampak tudi spodbujajo zadovoljstvo pri delu, s pravilnim izvajanjem pa lahko celo zmanjšajo stres; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da mora strategija Unije inovacij priznati pomen idej, predlogov in znanj navadnih delavcev na področju inovacij; več študij kaže na dejstvo, da inovacije, ki jih predlagajo zaposleni, niso samo koristne za podjetje, ampak tudi spodbujajo zadovoljstvo pri delu, s pravilnim izvajanjem pa lahko celo zmanjšajo stres;

| 44. | poziva EU, nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj začnejo izvajati omenjeni pilotni projekt, spodbujajo raziskave o socialnih inovacijah ter poskrbijo za javno financiranje in javno-zasebna partnerstva v podporo tovrstnim inovacijam, ki bi lahko bila podlaga za prihodnje dejavnosti na tem področju; poudarja, da bi bilo treba socialne inovacije vključiti v programe financiranja in podpore, kot so Evropski socialni sklad, okvirni programi ter okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP); |
| --- | --- |

44.

poziva EU, nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj začnejo izvajati omenjeni pilotni projekt, spodbujajo raziskave o socialnih inovacijah ter poskrbijo za javno financiranje in javno-zasebna partnerstva v podporo tovrstnim inovacijam, ki bi lahko bila podlaga za prihodnje dejavnosti na tem področju; poudarja, da bi bilo treba socialne inovacije vključiti v programe financiranja in podpore, kot so Evropski socialni sklad, okvirni programi ter okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP);

| 45. | poudarja pomembnost raziskav v medicini, ki bodo skupaj z inovativnimi možnostmi uporabe zagotovile rast in blaginjo starajoče se družbe; podpira tesno sodelovanje med univerzitetnimi raziskovalnimi oddelki in medicinskim sektorjem, da bi ustvarili proizvode in storitve, ki jih bodo državljani EU v naslednjem desetletju nujno potrebovali; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomembnost raziskav v medicini, ki bodo skupaj z inovativnimi možnostmi uporabe zagotovile rast in blaginjo starajoče se družbe; podpira tesno sodelovanje med univerzitetnimi raziskovalnimi oddelki in medicinskim sektorjem, da bi ustvarili proizvode in storitve, ki jih bodo državljani EU v naslednjem desetletju nujno potrebovali;

| 46. | poziva Komisijo, naj izrabi učinek vzvoda v povezavi s sredstvi skupnega strateškega okvira financiranja raziskav in inovacij EU, da se zagotovi trajnostno izvajanje raziskovalnih infrastruktur za biološke in zdravstvene vede kot javne storitve na področju raziskav in razvoja, usmerjene v izboljšanje kakovosti življenja državljanov, kot način za napredovanje na poti k na znanju temelječi družbi, ki se lahko spopada z družbenimi izzivi v Evropi; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj izrabi učinek vzvoda v povezavi s sredstvi skupnega strateškega okvira financiranja raziskav in inovacij EU, da se zagotovi trajnostno izvajanje raziskovalnih infrastruktur za biološke in zdravstvene vede kot javne storitve na področju raziskav in razvoja, usmerjene v izboljšanje kakovosti življenja državljanov, kot način za napredovanje na poti k na znanju temelječi družbi, ki se lahko spopada z družbenimi izzivi v Evropi;

| 47. | meni, da večji poudarek na politiki inovacij pomeni priložnost za modernizacijo in okrepitev javnih storitev na obstoječih in nastajajočih področjih, na celi paleti področij gospodarskega in socialnega življenja, saj spodbuja kakovost in učinkovitost, ustvarjanje delovnih mest, boj proti revščini in socialni izključenosti ter gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

47.

meni, da večji poudarek na politiki inovacij pomeni priložnost za modernizacijo in okrepitev javnih storitev na obstoječih in nastajajočih področjih, na celi paleti področij gospodarskega in socialnega življenja, saj spodbuja kakovost in učinkovitost, ustvarjanje delovnih mest, boj proti revščini in socialni izključenosti ter gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo;

| 48. | meni, da boljše usklajevanje prizadevanj na področju znanosti, tehnologije in inovacij ne bi smelo povzročiti umikanja ali pomanjkanja naložb v znanstvene zmogljivosti nekaterih držav članic ali regij v škodo drugih; meni, da bi to moralo vključevati naložbe v razvoj trdne in skladne osnove za inovacije, tehnologijo in inovacije v različnih državah in regijah v skladu z njihovimi značilnostmi in stopnjo razvoja, da bi spodbujali koristno sinergijo in plodno sodelovanje; |
| --- | --- |

48.

meni, da boljše usklajevanje prizadevanj na področju znanosti, tehnologije in inovacij ne bi smelo povzročiti umikanja ali pomanjkanja naložb v znanstvene zmogljivosti nekaterih držav članic ali regij v škodo drugih; meni, da bi to moralo vključevati naložbe v razvoj trdne in skladne osnove za inovacije, tehnologijo in inovacije v različnih državah in regijah v skladu z njihovimi značilnostmi in stopnjo razvoja, da bi spodbujali koristno sinergijo in plodno sodelovanje;

| 49. | poudarja pomen modernizacije izobraževalnega sistema; poziva države članice, naj ukrepajo za boljše podjetniške in kvantitativne veščine ter usposabljanje (mladih) Evropejcev z vključitvijo podjetništva, ustvarjalnosti in inovacij v vsa področja izobraževanja ter z boljšim človeškim kapitalom, kar jim bo omogočilo prevzeti tvorno vlogo v inovacijah, na primer s programom Komisije "Erasmus za mlade podjetnike", obenem pa naj kot vir inovacij ohranijo tudi obrtne dejavnosti; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen modernizacije izobraževalnega sistema; poziva države članice, naj ukrepajo za boljše podjetniške in kvantitativne veščine ter usposabljanje (mladih) Evropejcev z vključitvijo podjetništva, ustvarjalnosti in inovacij v vsa področja izobraževanja ter z boljšim človeškim kapitalom, kar jim bo omogočilo prevzeti tvorno vlogo v inovacijah, na primer s programom Komisije "Erasmus za mlade podjetnike", obenem pa naj kot vir inovacij ohranijo tudi obrtne dejavnosti;

| 50. | poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, da bi pripravila srednje- in dolgoročne napovedi v zvezi z znanji, po katerih se povprašuje na trgu dela, ter naj spodbuja partnerstva med univerzami in poslovnim sektorjem, kar bi pospešilo prehod mladih na trg dela, obenem pa pripomoglo k oblikovanju inovativne, na znanju temelječe družbe, razvile bi se uporabne raziskave in ustvarile boljše možnosti na trgu dela za diplomante; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, da bi pripravila srednje- in dolgoročne napovedi v zvezi z znanji, po katerih se povprašuje na trgu dela, ter naj spodbuja partnerstva med univerzami in poslovnim sektorjem, kar bi pospešilo prehod mladih na trg dela, obenem pa pripomoglo k oblikovanju inovativne, na znanju temelječe družbe, razvile bi se uporabne raziskave in ustvarile boljše možnosti na trgu dela za diplomante;

| 51. | ugotavlja, da je v času krize bistveno pritegniti mlade k novim vrstam delovnih mest in zagotoviti, da bodo programi usposabljanja spodbujali dostop mladih do trga dela, tako da bi v čim večji meri izkoristili svoj delovni potencial; na ta način bi se spoprijeli z visoko brezposelnostjo med mladimi do 25. leta starost ter izkoristili znanje te mlade generacije glede uporabe novih tehnologij; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je v času krize bistveno pritegniti mlade k novim vrstam delovnih mest in zagotoviti, da bodo programi usposabljanja spodbujali dostop mladih do trga dela, tako da bi v čim večji meri izkoristili svoj delovni potencial; na ta način bi se spoprijeli z visoko brezposelnostjo med mladimi do 25. leta starost ter izkoristili znanje te mlade generacije glede uporabe novih tehnologij;

| 52. | poziva, da je treba odpraviti pomanjkanje znanj na področju znanosti, tehnologije, tehničnega študija in matematike; poudarja, kako pomembno je zvišati kakovost usposabljanja, izboljšati dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja, spodbujati stalno strokovno spopolnjevanje delavcev in ukrepati za dostop in organizacijo tovrstnega spopolnjevanja, tako da bo vključujoče in nediskriminatorno do žensk; vseeno meni, da bi morali biti ti ukrepi prvenstveno namenjeni delavcem, ki opravljajo manj kvalificirano delo kot prej in jim grozi, da bodo zaradi uvajanja novih tehnologij izgubili delovno mesto, in tistim, ki so bili odpuščeni, ker nimajo znanj in veščin, ki jih zahteva prestrukturiranje in preusmerjanje; poudarja, da je treba razviti vse dejavnosti usposabljanja na vseh ravneh, da bi spodbudili ustvarjalnost, inovativnost in podjetništvo; |
| --- | --- |

52.

poziva, da je treba odpraviti pomanjkanje znanj na področju znanosti, tehnologije, tehničnega študija in matematike; poudarja, kako pomembno je zvišati kakovost usposabljanja, izboljšati dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja, spodbujati stalno strokovno spopolnjevanje delavcev in ukrepati za dostop in organizacijo tovrstnega spopolnjevanja, tako da bo vključujoče in nediskriminatorno do žensk; vseeno meni, da bi morali biti ti ukrepi prvenstveno namenjeni delavcem, ki opravljajo manj kvalificirano delo kot prej in jim grozi, da bodo zaradi uvajanja novih tehnologij izgubili delovno mesto, in tistim, ki so bili odpuščeni, ker nimajo znanj in veščin, ki jih zahteva prestrukturiranje in preusmerjanje; poudarja, da je treba razviti vse dejavnosti usposabljanja na vseh ravneh, da bi spodbudili ustvarjalnost, inovativnost in podjetništvo;

| 53. | poudarja, kako pomembno je dvigniti raven vseživljenjskega učenja in razvijati dejavnosti usposabljanja za vse, da bi spodbudili ekološke inovativnost in podjetništvo ter zagotovili, da bo delovna sila znala prilagajati svoja znanja in veščine glede na potrebe trga dela v bolj trajnostnem gospodarstvu, ki bo temeljilo na konceptih usposabljanja glede na kompetence; poziva države članice, delodajalce in delavce, naj upravljanje znanja in veščin, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za inovacije priznajo kot skupno odgovornost, ki je zapisana v okvirnem sporazumu med socialnimi partnerji iz leta 2002 o vseživljenjskem učenju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, kako pomembno je dvigniti raven vseživljenjskega učenja in razvijati dejavnosti usposabljanja za vse, da bi spodbudili ekološke inovativnost in podjetništvo ter zagotovili, da bo delovna sila znala prilagajati svoja znanja in veščine glede na potrebe trga dela v bolj trajnostnem gospodarstvu, ki bo temeljilo na konceptih usposabljanja glede na kompetence; poziva države članice, delodajalce in delavce, naj upravljanje znanja in veščin, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za inovacije priznajo kot skupno odgovornost, ki je zapisana v okvirnem sporazumu med socialnimi partnerji iz leta 2002 o vseživljenjskem učenju;

| 54. | opozarja, da je treba glede na premajhno število visokošolskih študentov s področja naravoslovja in tehnike ukrepati, da bi se preprečilo opuščanje tovrstnega študija ali omejevanje študentov pri izbiri izobraževalne ustanove zaradi finančnih razlogov, zato je treba še naprej spodbujati dostop do bančnih posojil, ki jih delno lahko financirajo države članice; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da je treba glede na premajhno število visokošolskih študentov s področja naravoslovja in tehnike ukrepati, da bi se preprečilo opuščanje tovrstnega študija ali omejevanje študentov pri izbiri izobraževalne ustanove zaradi finančnih razlogov, zato je treba še naprej spodbujati dostop do bančnih posojil, ki jih delno lahko financirajo države članice;

| 55. | poudarja, da je treba odkriti speče inovatorje, zlasti med malimi in srednjimi podjetji; opozarja, da imajo pomembno vlogo pri njihovem odkrivanju, zagotavljanju spodbud in svetovanju ter podpiranju inovacij posredniške organizacije; meni, da bi bilo treba te organizacije podpreti, da bi bilo treba zanje razviti programe za izboljšanje usposabljanja, kvalifikacij in strokovnega znanja ter da bi se moral v prihodnosti povečati pomen modelov za dualno usposabljanja za dva poklica; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba odkriti speče inovatorje, zlasti med malimi in srednjimi podjetji; opozarja, da imajo pomembno vlogo pri njihovem odkrivanju, zagotavljanju spodbud in svetovanju ter podpiranju inovacij posredniške organizacije; meni, da bi bilo treba te organizacije podpreti, da bi bilo treba zanje razviti programe za izboljšanje usposabljanja, kvalifikacij in strokovnega znanja ter da bi se moral v prihodnosti povečati pomen modelov za dualno usposabljanja za dva poklica;

| 56. | opozarja, da je za boljše prilagajanje poklicnemu okolju pomembno pridobiti temeljna znanja in veščine ter visoka raven splošne kulture; poudarja, da je v tem okviru posebno pomembno učenje jezikov; |
| --- | --- |

56.

opozarja, da je za boljše prilagajanje poklicnemu okolju pomembno pridobiti temeljna znanja in veščine ter visoka raven splošne kulture; poudarja, da je v tem okviru posebno pomembno učenje jezikov;

| 57. | poziva države članice, naj oblikujejo grozde in razmere, ki bodo pospeševale inovacije, podpirale razvoj tesnejših partnerstev med izobraževalnimi ustanovami in podjetji na nacionalni in mednarodni ravni ter pri oblikovanju učnih načrtov upoštevale tudi potrebe podjetij; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj oblikujejo grozde in razmere, ki bodo pospeševale inovacije, podpirale razvoj tesnejših partnerstev med izobraževalnimi ustanovami in podjetji na nacionalni in mednarodni ravni ter pri oblikovanju učnih načrtov upoštevale tudi potrebe podjetij;

| 58. | meni, da je v okviru ukrepov za spodbujanje inovacij na vseh področjih bistvenega pomena oblikovati posebne programe za spodbujanje znanstvene in tehnološke kulture; |
| --- | --- |

58.

meni, da je v okviru ukrepov za spodbujanje inovacij na vseh področjih bistvenega pomena oblikovati posebne programe za spodbujanje znanstvene in tehnološke kulture;

| 59. | podpira predlog Odbora regij za vzpostavitev "virtualnega ustvarjalnega omrežja", ki bi bilo odprto za vse (podjetja, lokalne in regionalne organe, osrednje javne organe, zasebni sektor in državljane) in bi nudilo pomoč, podporo ter dostop to tveganega kapitala in tehničnih storitev; poudarja, da bi bila dodatna prednost virtualnega omrežja, da bi prebivalcem otokov, oddaljenih regij, podeželja, gorskih in redko naseljenih območij olajšalo dostop do strokovnega svetovanja, izobraževanja in informacij, podpore za podjetja ter finančnega svetovanja; |
| --- | --- |

59.

podpira predlog Odbora regij za vzpostavitev "virtualnega ustvarjalnega omrežja", ki bi bilo odprto za vse (podjetja, lokalne in regionalne organe, osrednje javne organe, zasebni sektor in državljane) in bi nudilo pomoč, podporo ter dostop to tveganega kapitala in tehničnih storitev; poudarja, da bi bila dodatna prednost virtualnega omrežja, da bi prebivalcem otokov, oddaljenih regij, podeželja, gorskih in redko naseljenih območij olajšalo dostop do strokovnega svetovanja, izobraževanja in informacij, podpore za podjetja ter finančnega svetovanja;

| 60. | poziva Komisijo, naj doseže velik napredek na področju izboljševanja zaposlitvenih možnosti raziskovalcev in povečevanja njihove mobilnosti med raziskovalnimi sektorji in prek nacionalnih meja. To bi pomagalo zagotoviti zadostno število raziskovalcev in izboljšalo kakovost raziskav in inovacij v EU. Raziskovalci iz vse EU bi morali imeti možnost uživati koristi ustreznega usposabljanja, privlačnih poklicnih razmer in odprave ovir za mobilnost; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj doseže velik napredek na področju izboljševanja zaposlitvenih možnosti raziskovalcev in povečevanja njihove mobilnosti med raziskovalnimi sektorji in prek nacionalnih meja. To bi pomagalo zagotoviti zadostno število raziskovalcev in izboljšalo kakovost raziskav in inovacij v EU. Raziskovalci iz vse EU bi morali imeti možnost uživati koristi ustreznega usposabljanja, privlačnih poklicnih razmer in odprave ovir za mobilnost;

| 61. | ugotavlja, da so socialne inovacije izziv na področju človeškega kapitala, pri katerem morajo univerze odigrati okrepljeno vlogo z izobraževanjem, vseživljenjskim učenjem, raziskavami, inovacijami in podjetništvom; poudarja pomen bolj odprtih in moderniziranih univerz ter potrebo po njihovi večji avtonomiji pri opredeljevanju strateških prednostnih nalog in lastnega ukrepanja v odgovor na družbene prednostne naloge; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da so socialne inovacije izziv na področju človeškega kapitala, pri katerem morajo univerze odigrati okrepljeno vlogo z izobraževanjem, vseživljenjskim učenjem, raziskavami, inovacijami in podjetništvom; poudarja pomen bolj odprtih in moderniziranih univerz ter potrebo po njihovi večji avtonomiji pri opredeljevanju strateških prednostnih nalog in lastnega ukrepanja v odgovor na družbene prednostne naloge;

| 62. | poudarja, da je treba spodbujati politike za krepitev sodelovanja med izobraževalnimi sistemi in poslovnim svetom pri razvoju novih učnih načrtov in doktorskih programov, da se zagotovi večje vključevanje sestavnih delov trikotnika znanja; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba spodbujati politike za krepitev sodelovanja med izobraževalnimi sistemi in poslovnim svetom pri razvoju novih učnih načrtov in doktorskih programov, da se zagotovi večje vključevanje sestavnih delov trikotnika znanja;

| 63. | poziva Komisijo, naj vzpostavi digitalno platformo za odprte inovacije, na kateri se bodo lahko objavljale težave glede politike iz vse Evrope, državljani in zainteresirane strani iz vse Evrope pa bodo lahko predlagali ideje in rešitve; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj vzpostavi digitalno platformo za odprte inovacije, na kateri se bodo lahko objavljale težave glede politike iz vse Evrope, državljani in zainteresirane strani iz vse Evrope pa bodo lahko predlagali ideje in rešitve;

| 64. | ugotavlja, da na univerzah manjka znanj in veščin s področja boljšega in proaktivnega sodelovanja s poslovnim sektorjem; poziva Komisijo, naj sproži nov vseevropski program za usposabljanje in izobraževanje vodij univerz, uradnikov za prenos tehnologij in strokovnjakov za posredovanje tehnologij ter naj izda smernice za profesionalizacijo takih poklicev na univerzah; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da na univerzah manjka znanj in veščin s področja boljšega in proaktivnega sodelovanja s poslovnim sektorjem; poziva Komisijo, naj sproži nov vseevropski program za usposabljanje in izobraževanje vodij univerz, uradnikov za prenos tehnologij in strokovnjakov za posredovanje tehnologij ter naj izda smernice za profesionalizacijo takih poklicev na univerzah;

Poenostavljanje, združevanje, financiranje in standardizacija

| 65. | poudarja, da so z bolj tradicionalnimi sektorji izdatkov EU povezani pomembni oportunitetni stroški, ter opozarja na potrebo po uskladitvi strateških prednostnih nalog EU 2020 s proračunsko politiko; zato poziva, naj se raziskavam in razvoju ter inovacijam nameni večji delež proračuna EU; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da so z bolj tradicionalnimi sektorji izdatkov EU povezani pomembni oportunitetni stroški, ter opozarja na potrebo po uskladitvi strateških prednostnih nalog EU 2020 s proračunsko politiko; zato poziva, naj se raziskavam in razvoju ter inovacijam nameni večji delež proračuna EU;

| 66. | opozarja na sorazmerno majhen proračun EU za raziskave in razvoj ter inovacije v primerjavi s proračuni držav članic, kjer je večji del financiranja javnih raziskav; zato poziva k večjemu poudarku na instrumentih financiranja z učinkom vzvoda na nacionalne izdatke za raziskave, na zasebne naložbe in na financiranje Evropske investicijske banke, da bi spodbudili usklajevanje prizadevanj ter stimulirali naložbe do evropskih ciljnih vrednosti; |
| --- | --- |

66.

opozarja na sorazmerno majhen proračun EU za raziskave in razvoj ter inovacije v primerjavi s proračuni držav članic, kjer je večji del financiranja javnih raziskav; zato poziva k večjemu poudarku na instrumentih financiranja z učinkom vzvoda na nacionalne izdatke za raziskave, na zasebne naložbe in na financiranje Evropske investicijske banke, da bi spodbudili usklajevanje prizadevanj ter stimulirali naložbe do evropskih ciljnih vrednosti;

| 67. | poziva Komisijo, naj združi obstoječe sheme pomoči in podporne strukture, da bi dosegla premik k preprostemu in dostopnemu sistemu za pospeševanje inovacij, se osredotoči na velike družbene izzive ter skuša aktivno preprečiti razdrobljenost in birokracijo; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj združi obstoječe sheme pomoči in podporne strukture, da bi dosegla premik k preprostemu in dostopnemu sistemu za pospeševanje inovacij, se osredotoči na velike družbene izzive ter skuša aktivno preprečiti razdrobljenost in birokracijo;

| 68. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni obstoječe sheme pomoči in podporne strukture ter naj vzpostavi točko oziroma okence "vse na enem mestu", kjer bodo lahko vse zainteresirane strani (zlasti inovativna mala in srednja podjetja), tudi lokalne in regionalne oblasti, poiskale informacije, zaprosile za finančno podporo ali se povezale z morebitnimi partnerji; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni obstoječe sheme pomoči in podporne strukture ter naj vzpostavi točko oziroma okence "vse na enem mestu", kjer bodo lahko vse zainteresirane strani (zlasti inovativna mala in srednja podjetja), tudi lokalne in regionalne oblasti, poiskale informacije, zaprosile za finančno podporo ali se povezale z morebitnimi partnerji;

| 69. | poudarja potrebo po podpori malim in srednjim podjetjem od prve faze inovacije do konca, tako da bodo zmožna uvajati inovacije in sodelovati v evropskih programih podpore; |
| --- | --- |

69.

poudarja potrebo po podpori malim in srednjim podjetjem od prve faze inovacije do konca, tako da bodo zmožna uvajati inovacije in sodelovati v evropskih programih podpore;

| 70. | zagovarja strategije za internacionalizacijo grozdov, katerih cilj je vzpostavitev resničnih mehanizmov podpore in spremljanja malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

70.

zagovarja strategije za internacionalizacijo grozdov, katerih cilj je vzpostavitev resničnih mehanizmov podpore in spremljanja malih in srednjih podjetij;

| 71. | poudarja, da morajo evropski grozdi postati bolj razpoznavni ter učinkoviteje obveščati o svojih uspehih in rezultatih; predlaga vzpostavitev storitvene platforme za inovativna mala in srednja podjetja v obliki "povezave grozdov", ki bi povezovala različne grozde in tehnološke parke v Evropi in po svetu (na primer v Sredozemlju); |
| --- | --- |

71.

poudarja, da morajo evropski grozdi postati bolj razpoznavni ter učinkoviteje obveščati o svojih uspehih in rezultatih; predlaga vzpostavitev storitvene platforme za inovativna mala in srednja podjetja v obliki "povezave grozdov", ki bi povezovala različne grozde in tehnološke parke v Evropi in po svetu (na primer v Sredozemlju);

| 72. | poudarja, da se v času gospodarske krize naložbe v raziskave in razvoj običajno zmanjšajo, čeprav je dokazano, da podjetja in države članice, ki v tem času največ vlagajo, primerjalno gledano pridobijo največjo tržno prednost; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da se v času gospodarske krize naložbe v raziskave in razvoj običajno zmanjšajo, čeprav je dokazano, da podjetja in države članice, ki v tem času največ vlagajo, primerjalno gledano pridobijo največjo tržno prednost;

| 73. | poziva Komisijo, naj uvede enoten okvir politike v podporo raziskavam, razvoju in inovacijam, da se bodo ustvarjale sinergije ter združevali programi s tega področja, in naj podpira inovacije z usmerjanjem več sredstev v inovacije ter s spodbujanjem večjega vključevanja finančnega sektorja; opominja države članice, naj spoštujejo sprejete zaveze, da bodo namenile prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami za financiranje ukrepov v zvezi s podnebjem, vključno z inovacijskimi projekti; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj uvede enoten okvir politike v podporo raziskavam, razvoju in inovacijam, da se bodo ustvarjale sinergije ter združevali programi s tega področja, in naj podpira inovacije z usmerjanjem več sredstev v inovacije ter s spodbujanjem večjega vključevanja finančnega sektorja; opominja države članice, naj spoštujejo sprejete zaveze, da bodo namenile prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami za financiranje ukrepov v zvezi s podnebjem, vključno z inovacijskimi projekti;

| 74. | poziva Komisijo, naj razmisli o programih, ki bi se financirali iz več skladov, za države članice in regije, ki bi jih želele uporabiti; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost interakcije med različnimi skladi (strukturnih skladov in okvirnih programov za raziskave in razvoj); |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj razmisli o programih, ki bi se financirali iz več skladov, za države članice in regije, ki bi jih želele uporabiti; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost interakcije med različnimi skladi (strukturnih skladov in okvirnih programov za raziskave in razvoj);

| 75. | skupaj s Svetom poziva k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter med tveganjem in izogibanjem tveganju ob hkratnem priznanju, da sta raziskovanje in inoviranje visoko tvegani dejavnosti, kjer ni zajamčenih rezultatov; |
| --- | --- |

75.

skupaj s Svetom poziva k vzpostavitvi novega ravnotežja med zaupanjem in nadzorom ter med tveganjem in izogibanjem tveganju ob hkratnem priznanju, da sta raziskovanje in inoviranje visoko tvegani dejavnosti, kjer ni zajamčenih rezultatov;

| 76. | opozarja, da se morajo udeleženci v procesu inovacij spopadati z različnimi postopki in merili za upravičenost v raznih evropskih programih ter med evropskimi in nacionalnimi programi. To povzroča birokracijo, visoke stroške ter izgubo časa in priložnosti; poziva, naj se Komisija in države članice skupaj obvežejo, da bodo izvedle proces poenostavljanja in zbliževanja izbirnih postopkov in meril za upravičenost, ki se uporabljajo v evropskem prostoru za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da se morajo udeleženci v procesu inovacij spopadati z različnimi postopki in merili za upravičenost v raznih evropskih programih ter med evropskimi in nacionalnimi programi. To povzroča birokracijo, visoke stroške ter izgubo časa in priložnosti; poziva, naj se Komisija in države članice skupaj obvežejo, da bodo izvedle proces poenostavljanja in zbliževanja izbirnih postopkov in meril za upravičenost, ki se uporabljajo v evropskem prostoru za raziskave in inovacije;

| 77. | poziva Evropsko komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži zunanjo oceno instrumentov za inovacije, ki so bili oblikovani v okviru sedmega okvirnega programa, kot so tehnološke platforme in skupne tehnološke pobude, pri čemer mora ocenjevanje vključevati dejavnosti, razpise, projekte za inovacije in rezultate (če obstajajo) ter ekonomski prispevek iz javnih in zasebnih skladov; |
| --- | --- |

77.

poziva Evropsko komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži zunanjo oceno instrumentov za inovacije, ki so bili oblikovani v okviru sedmega okvirnega programa, kot so tehnološke platforme in skupne tehnološke pobude, pri čemer mora ocenjevanje vključevati dejavnosti, razpise, projekte za inovacije in rezultate (če obstajajo) ter ekonomski prispevek iz javnih in zasebnih skladov;

| 78. | ponovno poudarja, da je treba znatno povečati zasebne in javne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, da bi industrija EU ostala vodilna na področju tehnologije ter obdržala globalno konkurenčnost na področjih, kot sta promet in energijska učinkovitost. Poleg tega je potrebno večje javno financiranje raziskav, razvoja in inovacij, da bi pritegnili zasebna vlaganja; |
| --- | --- |

78.

ponovno poudarja, da je treba znatno povečati zasebne in javne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, da bi industrija EU ostala vodilna na področju tehnologije ter obdržala globalno konkurenčnost na področjih, kot sta promet in energijska učinkovitost. Poleg tega je potrebno večje javno financiranje raziskav, razvoja in inovacij, da bi pritegnili zasebna vlaganja;

| 79. | poziva, naj prihodnji okvirni program spodbuja optimalno rabo rezultatov raziskav, tako da jih poveže s procesom inoviranja, in sicer z razširitvijo obsega projektnega financiranja, da bo zajemalo tudi predstavitveno fazo in fazo prototipa; |
| --- | --- |

79.

poziva, naj prihodnji okvirni program spodbuja optimalno rabo rezultatov raziskav, tako da jih poveže s procesom inoviranja, in sicer z razširitvijo obsega projektnega financiranja, da bo zajemalo tudi predstavitveno fazo in fazo prototipa;

| 80. | poudarja pomen boljše pomoči pri izvajanju politik in programov, ki krepijo sinergijo v verigi, ki jo tvorijo raziskovalne in razvojne infrastrukture, inovacije ter ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

80.

poudarja pomen boljše pomoči pri izvajanju politik in programov, ki krepijo sinergijo v verigi, ki jo tvorijo raziskovalne in razvojne infrastrukture, inovacije ter ustvarjanje delovnih mest;

| 81. | meni, da je upravno in finančno poenostavljanje postopkov javnega financiranja, zlasti v okvirnih programih EU, predpogoj za stabilnost, pravno varnost udeležencev in s tem večjo udeležbo gospodarstva; |
| --- | --- |

81.

meni, da je upravno in finančno poenostavljanje postopkov javnega financiranja, zlasti v okvirnih programih EU, predpogoj za stabilnost, pravno varnost udeležencev in s tem večjo udeležbo gospodarstva;

| 82. | ponovno poudarja, da morajo okvirni programi še naprej podpirati skupne raziskave v industriji, saj omogočajo doseganje učinka vzvoda v zvezi s finančnimi sredstvi industrije in pozitivno vplivajo na ustvarjanje produktivnih inovacij na enotnem trgu; |
| --- | --- |

82.

ponovno poudarja, da morajo okvirni programi še naprej podpirati skupne raziskave v industriji, saj omogočajo doseganje učinka vzvoda v zvezi s finančnimi sredstvi industrije in pozitivno vplivajo na ustvarjanje produktivnih inovacij na enotnem trgu;

| 83. | odločno poziva k ohranjanju močnih temeljev odličnosti na področju temeljnih raziskav, pri čemer je treba graditi na uspehih Evropskega raziskovalnega sveta in ohranjati trdno podlago za uporabne znanstvene raziskave in inovacije z ustanovitvijo agencije za uporabne raziskave in inovacije, podobne Evropskemu raziskovalnemu svetu, po potrebi z ustrezno združitvijo obstoječih struktur; |
| --- | --- |

83.

odločno poziva k ohranjanju močnih temeljev odličnosti na področju temeljnih raziskav, pri čemer je treba graditi na uspehih Evropskega raziskovalnega sveta in ohranjati trdno podlago za uporabne znanstvene raziskave in inovacije z ustanovitvijo agencije za uporabne raziskave in inovacije, podobne Evropskemu raziskovalnemu svetu, po potrebi z ustrezno združitvijo obstoječih struktur;

| 84. | meni, da so inovacije in ustvarjalnost ključ do gospodarske oživitve Unije in da ne smemo podcenjevati pomena pretvarjanja evropskih znanstvenih in tehnoloških prodornih dosežkov v nove proizvode in storitve; |
| --- | --- |

84.

meni, da so inovacije in ustvarjalnost ključ do gospodarske oživitve Unije in da ne smemo podcenjevati pomena pretvarjanja evropskih znanstvenih in tehnoloških prodornih dosežkov v nove proizvode in storitve;

| 85. | želi spomniti, da inovacije pomenijo uspešno praktično uporabo zamisli, in poudarja na temeljno povezavo med inovacijami in trgom; meni torej, da bi morali biti v ta namen na voljo primerni finančni instrumenti, s katerimi bi pospešili uvajanje uspešnih tehnologij, storitev ali procesov na trg EU, zlasti tistih, ki zadevajo velike družbene izzive; |
| --- | --- |

85.

želi spomniti, da inovacije pomenijo uspešno praktično uporabo zamisli, in poudarja na temeljno povezavo med inovacijami in trgom; meni torej, da bi morali biti v ta namen na voljo primerni finančni instrumenti, s katerimi bi pospešili uvajanje uspešnih tehnologij, storitev ali procesov na trg EU, zlasti tistih, ki zadevajo velike družbene izzive;

| 86. | meni, da se v Uniji ugotovitve raziskav v tržne namene izkoriščajo neustrezno ali prepočasi, in priporoča ustanovitev podjetniških inkubatorjev, ki bodo ob aktivnem iskanju inovacij v stiku z visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami, njihova naloga pa bo spodbujanje tržnega izkoriščanja ugotovitev raziskav, na primer s podjetniškimi stiki ali pomočjo pri iskanju "poslovnih angelov" ali začetnega kapitala za ustanavljanje novih podjetij; |
| --- | --- |

86.

meni, da se v Uniji ugotovitve raziskav v tržne namene izkoriščajo neustrezno ali prepočasi, in priporoča ustanovitev podjetniških inkubatorjev, ki bodo ob aktivnem iskanju inovacij v stiku z visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami, njihova naloga pa bo spodbujanje tržnega izkoriščanja ugotovitev raziskav, na primer s podjetniškimi stiki ali pomočjo pri iskanju "poslovnih angelov" ali začetnega kapitala za ustanavljanje novih podjetij;

| 87. | poudarja, da je treba spodbosti povpraševanje po inovativnih izdelkih in trg zanje, tako da bomo z ustvarjanjem novih tržnih priložnosti spodbujali inovacije; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je treba spodbosti povpraševanje po inovativnih izdelkih in trg zanje, tako da bomo z ustvarjanjem novih tržnih priložnosti spodbujali inovacije;

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo in izvajajo okvire politike, namenjene spodbujanju hitrega dostopa uporabnikov do pomembnih inovacij v EU, ter tako zagotovijo, da bodo lahko novoodkrite inovacije v razumnem času dejansko dosegle potencialne končne uporabnike; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo in izvajajo okvire politike, namenjene spodbujanju hitrega dostopa uporabnikov do pomembnih inovacij v EU, ter tako zagotovijo, da bodo lahko novoodkrite inovacije v razumnem času dejansko dosegle potencialne končne uporabnike;

| 89. | poudarja, da je pomembno ločevati med inovacijami in raziskavami; opozarja, da so inovacije kompleksen prečni družbeno-gospodarski proces, ki vključuje prizadevanja za povečanje porabe za raziskave in razvoj ter podporo malim in srednjim podjetjem in visokotehnološkim dejavnostim ter se osredotoča na razvoj celovitih sistemov na podlagi značilnosti in posebnosti različnih območij; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je pomembno ločevati med inovacijami in raziskavami; opozarja, da so inovacije kompleksen prečni družbeno-gospodarski proces, ki vključuje prizadevanja za povečanje porabe za raziskave in razvoj ter podporo malim in srednjim podjetjem in visokotehnološkim dejavnostim ter se osredotoča na razvoj celovitih sistemov na podlagi značilnosti in posebnosti različnih območij;

| 90. | poziva Komisijo, naj instrumente financiranja tesneje poveže z inovacijskimi orodji na strani povpraševanja in to podporo v večji meri usmeri k malim in srednjim ter novoustanovljenim podjetjem, ki potrebujejo hiter dostop do trgov EU ali mednarodnih trgov; meni, da je zato treba potrditi jasna in posebna pravila udeležbe z ukrepi za povečanje sodelovanja malih in mikropodjetij; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj instrumente financiranja tesneje poveže z inovacijskimi orodji na strani povpraševanja in to podporo v večji meri usmeri k malim in srednjim ter novoustanovljenim podjetjem, ki potrebujejo hiter dostop do trgov EU ali mednarodnih trgov; meni, da je zato treba potrditi jasna in posebna pravila udeležbe z ukrepi za povečanje sodelovanja malih in mikropodjetij;

| 91. | poudarja pomen doktorskih programov za evropske inovacije in predlaga razvoj evropskega okvira za te programe, ki bo spodbujal vseživljenjsko učenje in vključeval podjetja v podpiranje, promoviranje in uporabo rezultatov raziskav; poziva države članice, naj odpravijo vse zakonske ali upravne ovire, ki bi utegnile omejevati dostop zainteresiranih strani do doktorskih programov; |
| --- | --- |

91.

poudarja pomen doktorskih programov za evropske inovacije in predlaga razvoj evropskega okvira za te programe, ki bo spodbujal vseživljenjsko učenje in vključeval podjetja v podpiranje, promoviranje in uporabo rezultatov raziskav; poziva države članice, naj odpravijo vse zakonske ali upravne ovire, ki bi utegnile omejevati dostop zainteresiranih strani do doktorskih programov;

| 92. | poziva Komisijo, naj za države članice in regije, ki bi to želele, razmisli o programih, ki bi se financirali iz več skladov; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost različnih skladov (strukturnih skladov in okvirnih programov za raziskave in razvoj); |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj za države članice in regije, ki bi to želele, razmisli o programih, ki bi se financirali iz več skladov; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost različnih skladov (strukturnih skladov in okvirnih programov za raziskave in razvoj);

| 93. | poudarja, da je treba podpreti sestavljeno finančno strukturo ter razvoj novih finančnih mehanizmov, tudi s kombiniranjem samodejnih instrumentov z instrumenti na podlagi nepovratnih sredstev, da bi spodbujali naložbe, potrebne za doseganje strateških ciljev za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba podpreti sestavljeno finančno strukturo ter razvoj novih finančnih mehanizmov, tudi s kombiniranjem samodejnih instrumentov z instrumenti na podlagi nepovratnih sredstev, da bi spodbujali naložbe, potrebne za doseganje strateških ciljev za raziskave in razvoj;

| 94. | pozdravlja predlog Komisije, da se do leta 2014 sprostijo proračunska sredstva za povečanje in okrepitev zasebnega financiranja, ki je potrebno za spodbujanje inovacij v Evropi; |
| --- | --- |

94.

pozdravlja predlog Komisije, da se do leta 2014 sprostijo proračunska sredstva za povečanje in okrepitev zasebnega financiranja, ki je potrebno za spodbujanje inovacij v Evropi;

| 95. | priporoča spremembo mandata Evropske investicijske banke, da bo omogočal financiranje visoko tveganih raziskav in inovacij, ki so blizu uvedbe na trg; ob tem poziva Komisijo, naj razširi sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja pri Evropski investicijski banki, in sicer:






  — | s povečanjem količnika jamstva za tveganja, |
| --- | --- | --- |

95.

priporoča spremembo mandata Evropske investicijske banke, da bo omogočal financiranje visoko tveganih raziskav in inovacij, ki so blizu uvedbe na trg; ob tem poziva Komisijo, naj razširi sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja pri Evropski investicijski banki, in sicer:

—

s povečanjem količnika jamstva za tveganja,

| — | s povečanjem razpoložljivih jamstev in posojil z večjim finančnim tveganjem za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti zasebnih družb in javnih ustanov, |
| --- | --- |

—

s povečanjem razpoložljivih jamstev in posojil z večjim finančnim tveganjem za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti zasebnih družb in javnih ustanov,

| — | z zagotovitvijo dodatnih 500 milijonov evrov v letu 2011 ter povečanjem sedanjega financiranja z milijarde evrov na pet milijard evrov po letu 2013, |
| --- | --- |

—

z zagotovitvijo dodatnih 500 milijonov evrov v letu 2011 ter povečanjem sedanjega financiranja z milijarde evrov na pet milijard evrov po letu 2013,

| — | z diverzifikaciranimi vrstami struktur za delitev tveganja, da bo podjetjem, zlasti malim in srednjim, zagotovljen boljši dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

z diverzifikaciranimi vrstami struktur za delitev tveganja, da bo podjetjem, zlasti malim in srednjim, zagotovljen boljši dostop do finančnih sredstev;

| 96. | meni, da bi bilo treba ustanoviti evropski sklad za financiranje inovacij, da bi povečali naložbe v inovativna mala in srednja podjetja na podlagi delitve tveganj z uporabo zasebnih virov; |
| --- | --- |

96.

meni, da bi bilo treba ustanoviti evropski sklad za financiranje inovacij, da bi povečali naložbe v inovativna mala in srednja podjetja na podlagi delitve tveganj z uporabo zasebnih virov;

| 97. | pozdravlja predlog Komisije za opredelitev posebnih naložb, namenjenih inovativnim novoustanovljenim podjetjem; |
| --- | --- |

97.

pozdravlja predlog Komisije za opredelitev posebnih naložb, namenjenih inovativnim novoustanovljenim podjetjem;

| 98. | poziva Komisijo, naj večji del raziskav v zvezi s produkti, ki so blizu uvedbe na trg, pa tudi predstavitvenimi projekti, prenese na dolžniške in obvezniške instrumente v prihodnjih okvirnih programih, ki bi lahko pritegnili več zasebnega kapitala, na primer Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja in Evropski investicijski sklad, ter s tem malim in srednjim podjetjem po vsej Evropi omogoči dostop do njih; poudarja, da je treba premostiti finančne vrzeli za (čezmejna) novoustanovljena podjetja; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj večji del raziskav v zvezi s produkti, ki so blizu uvedbe na trg, pa tudi predstavitvenimi projekti, prenese na dolžniške in obvezniške instrumente v prihodnjih okvirnih programih, ki bi lahko pritegnili več zasebnega kapitala, na primer Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja in Evropski investicijski sklad, ter s tem malim in srednjim podjetjem po vsej Evropi omogoči dostop do njih; poudarja, da je treba premostiti finančne vrzeli za (čezmejna) novoustanovljena podjetja;

| 99. | poudarja, da je treba pri načrtovanju instrumentov financiranja bolje razumeti posebnosti, povezane z velikostjo podjetja, njegovo razvojno stopnjo in sektorjem dejavnosti; poziva k takojšnjemu ukrepanju za rešitev največjih ozkih grl v začetnih fazah inovacij, in sicer z izboljšanjem dostopa do ustanovitvenega financiranja, vlaganja poslovnih angelov in financiranja z lastniškim in nepravim lastniškim kapitalom na ravni EU, pa tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je treba pri načrtovanju instrumentov financiranja bolje razumeti posebnosti, povezane z velikostjo podjetja, njegovo razvojno stopnjo in sektorjem dejavnosti; poziva k takojšnjemu ukrepanju za rešitev največjih ozkih grl v začetnih fazah inovacij, in sicer z izboljšanjem dostopa do ustanovitvenega financiranja, vlaganja poslovnih angelov in financiranja z lastniškim in nepravim lastniškim kapitalom na ravni EU, pa tudi na regionalni in lokalni ravni;

| 100. | poudarja, da razvojni potencial tveganega kapitala v EU zaradi različnih nacionalnih pravil in davčne ureditve še zdaleč ni uresničen; pozdravlja predlog Komisije, da bo do leta 2012 zagotovila, da bodo lahko skladi tveganega kapitala, ustanovljeni v kateri koli državi članici, svobodno delovali in prosto vlagali v EU, in s tem oblikovala pravi enotni trg tveganega kapitala EU; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da razvojni potencial tveganega kapitala v EU zaradi različnih nacionalnih pravil in davčne ureditve še zdaleč ni uresničen; pozdravlja predlog Komisije, da bo do leta 2012 zagotovila, da bodo lahko skladi tveganega kapitala, ustanovljeni v kateri koli državi članici, svobodno delovali in prosto vlagali v EU, in s tem oblikovala pravi enotni trg tveganega kapitala EU;

| 101. | poziva k nadaljnjemu razvoju instrumentov in mehanizmov za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do raziskovalnih in inovacijskih storitev (kot so inovacijski boni) ter drugih na znanju temelječih poslovnih storitev (modeliranje, ocena tveganja itd.), ki so ključne za mala in srednja podjetja, da lahko inovirajo in trgu zagotavljajo inovativne rešitve; |
| --- | --- |

101.

poziva k nadaljnjemu razvoju instrumentov in mehanizmov za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do raziskovalnih in inovacijskih storitev (kot so inovacijski boni) ter drugih na znanju temelječih poslovnih storitev (modeliranje, ocena tveganja itd.), ki so ključne za mala in srednja podjetja, da lahko inovirajo in trgu zagotavljajo inovativne rešitve;

| 102. | poudarja poslovne koristi in koristi z vidika ekološke učinkovitosti, ki jih prinašajo sistemi izdelek-storitev in funkcijsko usmerjeni poslovni modeli, ter poziva Komisijo, naj razvije strategijo na tem področju; |
| --- | --- |

102.

poudarja poslovne koristi in koristi z vidika ekološke učinkovitosti, ki jih prinašajo sistemi izdelek-storitev in funkcijsko usmerjeni poslovni modeli, ter poziva Komisijo, naj razvije strategijo na tem področju;

| 103. | poziva Komisijo in države članice, naj ponovno ocenijo ves sistem inovacij, da bi odpravile nepotrebne finančne in upravne ovire, na primer:






  — | pri dostopanju do posojil ter priložnostih in instrumentih za finančno podporo za univerze in raziskovalne in tehnološke organizacije, |
| --- | --- | --- |

103.

poziva Komisijo in države članice, naj ponovno ocenijo ves sistem inovacij, da bi odpravile nepotrebne finančne in upravne ovire, na primer:

—

pri dostopanju do posojil ter priložnostih in instrumentih za finančno podporo za univerze in raziskovalne in tehnološke organizacije,

| — | pri razvijanju dejavnosti za prenos tehnologije na osnovi ovrednotenja intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

pri razvijanju dejavnosti za prenos tehnologije na osnovi ovrednotenja intelektualne lastnine;

| 104. | obžaluje, da so za inovacijske protokole potrebni dolgotrajni birokratski postopki odobritve, ki upočasnjujejo inovacije, omejujejo konkurenčnost trga EU in ustavljajo razvoj znanstvenega znanja v zdravstveni skupnosti, kar bolnike prikrajša za koristi; |
| --- | --- |

104.

obžaluje, da so za inovacijske protokole potrebni dolgotrajni birokratski postopki odobritve, ki upočasnjujejo inovacije, omejujejo konkurenčnost trga EU in ustavljajo razvoj znanstvenega znanja v zdravstveni skupnosti, kar bolnike prikrajša za koristi;

| 105. | poudarja, da je pomembno dati prednost reviziji direktive o kliničnih poskusih v dialogu z raziskovalci, da bi oblikovali izboljšan regulativni okvir za razvoj zdravil in primerjavo alternativnih zdravljenj z zdravili v kliničnih raziskavah (kot je navedeno v sklepih Sveta o inovacijah in solidarnosti na področju zdravil, sprejetih v Bruslju 6. decembra 2010); |
| --- | --- |

105.

poudarja, da je pomembno dati prednost reviziji direktive o kliničnih poskusih v dialogu z raziskovalci, da bi oblikovali izboljšan regulativni okvir za razvoj zdravil in primerjavo alternativnih zdravljenj z zdravili v kliničnih raziskavah (kot je navedeno v sklepih Sveta o inovacijah in solidarnosti na področju zdravil, sprejetih v Bruslju 6. decembra 2010);

| 106. | poudarja, kako zelo pomembna je uporaba novega znanja za ustvarjanje novih in boljših načinov za preprečevanje, odkrivanje in zdravljenje raka ter uveljavljanje hitrih mehanizmov, ki bodo ta odkritja dajo na voljo bolnikom; |
| --- | --- |

106.

poudarja, kako zelo pomembna je uporaba novega znanja za ustvarjanje novih in boljših načinov za preprečevanje, odkrivanje in zdravljenje raka ter uveljavljanje hitrih mehanizmov, ki bodo ta odkritja dajo na voljo bolnikom;

| 107. | poudarja pomen inovacij v trikotniku znanja in poziva, da je treba vgraditi kulturo inovacij v sedanjo finančno perspektivo in perspektive po letu 2013; |
| --- | --- |

107.

poudarja pomen inovacij v trikotniku znanja in poziva, da je treba vgraditi kulturo inovacij v sedanjo finančno perspektivo in perspektive po letu 2013;

| 108. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z regijami čim bolje izkoristijo sredstva iz strukturnih skladov za raziskave, razvoj in inovacije v sedanjem obdobju financiranja, pri čemer naj se osredotočajo na velike družbene izzive, pri inovacijah in raziskavah stremijo h koheziji ter uskladijo prednostne naloge strukturnih skladov s cilji strategije EU 2020; poziva Komisijo in države članice, naj se izognejo dragemu podvajanju s spodbujanjem strategij za pametno in bolje usmerjeno specializacijo; meni, da bi bilo treba regijam nameniti spodbude za uveljavljanje te strukture evropske specializacije; |
| --- | --- |

108.

poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z regijami čim bolje izkoristijo sredstva iz strukturnih skladov za raziskave, razvoj in inovacije v sedanjem obdobju financiranja, pri čemer naj se osredotočajo na velike družbene izzive, pri inovacijah in raziskavah stremijo h koheziji ter uskladijo prednostne naloge strukturnih skladov s cilji strategije EU 2020; poziva Komisijo in države članice, naj se izognejo dragemu podvajanju s spodbujanjem strategij za pametno in bolje usmerjeno specializacijo; meni, da bi bilo treba regijam nameniti spodbude za uveljavljanje te strukture evropske specializacije;

| 109. | opozarja, da ostajajo kohezijska sredstva, namenjena za inovacije, v veliki meri neizkoriščena zaradi neprimernih upravnih zahtev in zaradi potrebe po sredstvih za sofinanciranje, ki v času finančnih omejitev niso na voljo; ugotavlja, da to dejstvo prispeva k širitvi ekonomske vrzeli med državami članicami, ki je jedro sedanje krize v evroobmočju; poziva k reformi in racionalizaciji strukturnih skladov, da bodo dostopni za prestrukturiranje udeleženih gospodarskih subjektov, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

109.

opozarja, da ostajajo kohezijska sredstva, namenjena za inovacije, v veliki meri neizkoriščena zaradi neprimernih upravnih zahtev in zaradi potrebe po sredstvih za sofinanciranje, ki v času finančnih omejitev niso na voljo; ugotavlja, da to dejstvo prispeva k širitvi ekonomske vrzeli med državami članicami, ki je jedro sedanje krize v evroobmočju; poziva k reformi in racionalizaciji strukturnih skladov, da bodo dostopni za prestrukturiranje udeleženih gospodarskih subjektov, zlasti malih in srednjih podjetij;

| 110. | meni, da se je določanje primerjalnih meril in standardov izkazalo kot močna gonilna sila za spodbujanje inovacij in trajnostne konkurenčnosti v več industrijskih sektorjih; skupaj s Svetom poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za pospešitev, poenostavitev, znižanje stroškov in posodobitev standardizacijskih postopkov z večjo preglednostjo in vključitvijo zainteresiranih strani, s čimer bi dosegli hitrejši odziv Evrope na inovativno dogajanje na svetovnem trgu; poziva Komisijo, naj resno razmisli o uspešnih inovativnih mehanizmih, kot so vzpostavitev odprtih standardov, ki bodo povezovali zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige; |
| --- | --- |

110.

meni, da se je določanje primerjalnih meril in standardov izkazalo kot močna gonilna sila za spodbujanje inovacij in trajnostne konkurenčnosti v več industrijskih sektorjih; skupaj s Svetom poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za pospešitev, poenostavitev, znižanje stroškov in posodobitev standardizacijskih postopkov z večjo preglednostjo in vključitvijo zainteresiranih strani, s čimer bi dosegli hitrejši odziv Evrope na inovativno dogajanje na svetovnem trgu; poziva Komisijo, naj resno razmisli o uspešnih inovativnih mehanizmih, kot so vzpostavitev odprtih standardov, ki bodo povezovali zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige;

| 111. | poudarja, da lahko standardizacija poveča inovacije in konkurenčnost, saj olajša dostop do trgov in omogoča medopravilnost; poziva Komisijo, naj bolj zavzeto spodbuja vključevanje evropskih standardov v prihodnje prostotrgovinske sporazume, zlasti socialnih in okoljskih; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da lahko standardizacija poveča inovacije in konkurenčnost, saj olajša dostop do trgov in omogoča medopravilnost; poziva Komisijo, naj bolj zavzeto spodbuja vključevanje evropskih standardov v prihodnje prostotrgovinske sporazume, zlasti socialnih in okoljskih;

| 112. | zato poudarja, da morajo vse strategije v zvezi s preoblikovanjem Evrope za svet po koncu krize temeljiti na ustvarjanju trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

112.

zato poudarja, da morajo vse strategije v zvezi s preoblikovanjem Evrope za svet po koncu krize temeljiti na ustvarjanju trajnostnih delovnih mest;

| 113. | poziva Evropsko komisijo, naj upošteva priporočilo vmesnega ocenjevanja sedmega okvirnega programa (izvedenska skupina), ki zahteva moratorij za nove instrumente, o katerem bi bilo treba razmisliti, dokler obstoječi še niso dovolj razviti in primerno ocenjeni; zato poziva k sprejetju posebnih previdnostnih ukrepov, da se prepreči zmeda zaradi množice instrumentov; |
| --- | --- |

113.

poziva Evropsko komisijo, naj upošteva priporočilo vmesnega ocenjevanja sedmega okvirnega programa (izvedenska skupina), ki zahteva moratorij za nove instrumente, o katerem bi bilo treba razmisliti, dokler obstoječi še niso dovolj razviti in primerno ocenjeni; zato poziva k sprejetju posebnih previdnostnih ukrepov, da se prepreči zmeda zaradi množice instrumentov;

| 114. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi zunanjo oceno instrumentov za inovacije, ki so bili oblikovani v sedmem okvirnem programu, kot so na primer tehnološke platforme in skupne evropske tehnološke pobude, ter meni, da bi morala ocena vključevati dejavnosti, javne razpise, projekte za inovacijo, (morebitne) rezultate ter gospodarske prispevke iz javnih in zasebnih skladov. |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi zunanjo oceno instrumentov za inovacije, ki so bili oblikovani v sedmem okvirnem programu, kot so na primer tehnološke platforme in skupne evropske tehnološke pobude, ter meni, da bi morala ocena vključevati dejavnosti, javne razpise, projekte za inovacijo, (morebitne) rezultate ter gospodarske prispevke iz javnih in zasebnih skladov.

| 115. | poziva Komisijo, naj glede na to, da je cilj za leto 2020 glede financiranja raziskav in tehnološkega razvoja 3 % BDP, in glede na to, da so raziskave in inovacije edino zanesljivo sredstvo za okrevanje gospodarstva v EU, razmisli o možnosti, da bi za države članice določila vmesno zavezujočo minimalno raven financiranja raziskav in tehnološkega razvoja, ki bi do leta 2015 znašala okoli 1 % BDP; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo, naj glede na to, da je cilj za leto 2020 glede financiranja raziskav in tehnološkega razvoja 3 % BDP, in glede na to, da so raziskave in inovacije edino zanesljivo sredstvo za okrevanje gospodarstva v EU, razmisli o možnosti, da bi za države članice določila vmesno zavezujočo minimalno raven financiranja raziskav in tehnološkega razvoja, ki bi do leta 2015 znašala okoli 1 % BDP;

| 116. | opominja, da so inovacije odločilne za gospodarski razvoj in da mora Evropska unija zaposliti še približno milijon raziskovalcev, če želi izpolniti cilj o porabljenih 3 % BDP za raziskave in razvoj, kot določa strategija Evropa 2020; meni, da bi bilo ta cilj lažje doseči z znatnim povečanjem števila raziskovalk, ki jih je med raziskovalci, zaposlenimi v javnem sektorju in višjem ali visokem šolstvu samo 39 % ter samo 19 % med raziskovalci, ki delajo v zasebnem sektorju (6); |
| --- | --- |

116.

opominja, da so inovacije odločilne za gospodarski razvoj in da mora Evropska unija zaposliti še približno milijon raziskovalcev, če želi izpolniti cilj o porabljenih 3 % BDP za raziskave in razvoj, kot določa strategija Evropa 2020; meni, da bi bilo ta cilj lažje doseči z znatnim povečanjem števila raziskovalk, ki jih je med raziskovalci, zaposlenimi v javnem sektorju in višjem ali visokem šolstvu samo 39 % ter samo 19 % med raziskovalci, ki delajo v zasebnem sektorju (6);

| 117. | podpira cilj, da bi se število raziskovalcev v EU do leta 2020 povečalo za milijon oseb, in ugotavlja, da bi imela ta velikanska naložba pomembne pomnoževalne učinke na zaposlovanje, hkrati pa meni, da je ta cilj zelo ambiciozen in da bi bilo zanj treba določiti cilje za vsako državo in si dejansko prizadevati za njihovo uresničitev; se zaveda, da javni sektor nima nujno zadostnih sredstev za to, tako da se bo kljub veliki potrebi po večjem številu delovnih mest za raziskovalce v visokošolskih ustanovah ter javnih raziskovalnih inštitutih večji del novih raziskovalcev zaposlil v zasebnem sektorju; poudarja, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti ne številu raziskovalcev, pač pa njihovi inovativnosti, kakovosti njihove izobrazbe, evropski delitvi dela na področju raziskav, virom za raziskave in njihovi kakovosti; |
| --- | --- |

117.

podpira cilj, da bi se število raziskovalcev v EU do leta 2020 povečalo za milijon oseb, in ugotavlja, da bi imela ta velikanska naložba pomembne pomnoževalne učinke na zaposlovanje, hkrati pa meni, da je ta cilj zelo ambiciozen in da bi bilo zanj treba določiti cilje za vsako državo in si dejansko prizadevati za njihovo uresničitev; se zaveda, da javni sektor nima nujno zadostnih sredstev za to, tako da se bo kljub veliki potrebi po večjem številu delovnih mest za raziskovalce v visokošolskih ustanovah ter javnih raziskovalnih inštitutih večji del novih raziskovalcev zaposlil v zasebnem sektorju; poudarja, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti ne številu raziskovalcev, pač pa njihovi inovativnosti, kakovosti njihove izobrazbe, evropski delitvi dela na področju raziskav, virom za raziskave in njihovi kakovosti;

| 118. | pozdravlja podporo Komisije odprtemu in sodelujočemu inoviranju, ki bo prineslo dolgoročne družbene in gospodarske koristi; v zvezi s tem odobrava zavezo Komisije k razširjanju, prenosu in uporabi rezultatov raziskav, vključno z odprtim dostopom do objav in podatkov iz javno financiranih raziskav; spodbuja Komisijo, naj poišče potrebna sredstva za uresničitev teh ciljev, in poudarja vlogo, ki jo lahko ima na tem področju zbirka Europeana; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja podporo Komisije odprtemu in sodelujočemu inoviranju, ki bo prineslo dolgoročne družbene in gospodarske koristi; v zvezi s tem odobrava zavezo Komisije k razširjanju, prenosu in uporabi rezultatov raziskav, vključno z odprtim dostopom do objav in podatkov iz javno financiranih raziskav; spodbuja Komisijo, naj poišče potrebna sredstva za uresničitev teh ciljev, in poudarja vlogo, ki jo lahko ima na tem področju zbirka Europeana;

Enotni trg in intelektualna lastnina

| 119. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti evropski enotni trg za vse vrste blaga in storitev, vključno z inovativnimi zdravstvenimi produkti, s čimer bi omogočili dostop do 500 milijonov potrošnikov; ponavlja, da je eden od velikih izzivov za evropski enotni trg razdrobljenost zakonov in postopkov validiranja; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da je treba nujno vzpostaviti evropski enotni trg za vse vrste blaga in storitev, vključno z inovativnimi zdravstvenimi produkti, s čimer bi omogočili dostop do 500 milijonov potrošnikov; ponavlja, da je eden od velikih izzivov za evropski enotni trg razdrobljenost zakonov in postopkov validiranja;

| 120. | poudarja, da so v nekaterih sektorjih, kot je zdravstveni, rezultati raziskav vodili v inovacije, kadar koli je znanost to dopuščala, zato meni, da je pesimizem Komisije v zvezi z inovacijami v mnogih primerih neupravičen; |
| --- | --- |

120.

poudarja, da so v nekaterih sektorjih, kot je zdravstveni, rezultati raziskav vodili v inovacije, kadar koli je znanost to dopuščala, zato meni, da je pesimizem Komisije v zvezi z inovacijami v mnogih primerih neupravičen;

| 121. | poudarja, da sedanje prakse pri izdaji licenc prispevajo k razdrobljenosti notranjega trga EU; ugotavlja, da se kljub doseženemu napredku še ni ustrezno obravnavalo povpraševanje potrošnikov po licencah za več ozemelj in več repertoarjev za čezmejno in spletno uporabo; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da sedanje prakse pri izdaji licenc prispevajo k razdrobljenosti notranjega trga EU; ugotavlja, da se kljub doseženemu napredku še ni ustrezno obravnavalo povpraševanje potrošnikov po licencah za več ozemelj in več repertoarjev za čezmejno in spletno uporabo;

| 122. | opozarja, da bi končni cilj EU moral biti spodbujanje kulturne in ustvarjalne industrije na spletu in zunaj njega ter razširjena uporaba vseevropskih licenc v skladu s povpraševanjem trga in potrošnikov, če pa tega v kratkem ne bi bilo mogoče doseči, bi bilo treba pripraviti celovito oceno potrebne zakonodaje za obravnavanje vseh morebitnih ovir pri vzpostavitvi učinkovitega notranjega trga EU, vključno z načelom teritorialnosti; |
| --- | --- |

122.

opozarja, da bi končni cilj EU moral biti spodbujanje kulturne in ustvarjalne industrije na spletu in zunaj njega ter razširjena uporaba vseevropskih licenc v skladu s povpraševanjem trga in potrošnikov, če pa tega v kratkem ne bi bilo mogoče doseči, bi bilo treba pripraviti celovito oceno potrebne zakonodaje za obravnavanje vseh morebitnih ovir pri vzpostavitvi učinkovitega notranjega trga EU, vključno z načelom teritorialnosti;

| 123. | pozdravlja pregled sistema blagovnih znamk Unije, ki ga je opravila Komisija, in jo spodbuja, naj zagotovi sprejetje ustreznih ukrepov, da bodo blagovne znamke enako zaščitene tako v spletnem okolju kot zunaj njega; |
| --- | --- |

123.

pozdravlja pregled sistema blagovnih znamk Unije, ki ga je opravila Komisija, in jo spodbuja, naj zagotovi sprejetje ustreznih ukrepov, da bodo blagovne znamke enako zaščitene tako v spletnem okolju kot zunaj njega;

| 124. | poudarja, da je močan, uravnotežen in ustrezno izvajan sistem pravic intelektualne lastnine (IPR) eden od glavnih okvirnih pogojev za inovativnost; pozdravlja prizadevanja Komisije, da prepreči, da bi pravice intelektualne lastnine postale ovira konkurenci in inovacijam; poziva Komisijo, naj razvije celovito strategijo na področju intelektualne lastnine – in, kjer je to primerno, predloži zakonodajne predloge –, ki bo vzpostavila ravnovesje med pravicami inovatorjev ter spodbujanjem splošne uporabe in dostopa do znanja in izumov; |
| --- | --- |

124.

poudarja, da je močan, uravnotežen in ustrezno izvajan sistem pravic intelektualne lastnine (IPR) eden od glavnih okvirnih pogojev za inovativnost; pozdravlja prizadevanja Komisije, da prepreči, da bi pravice intelektualne lastnine postale ovira konkurenci in inovacijam; poziva Komisijo, naj razvije celovito strategijo na področju intelektualne lastnine – in, kjer je to primerno, predloži zakonodajne predloge –, ki bo vzpostavila ravnovesje med pravicami inovatorjev ter spodbujanjem splošne uporabe in dostopa do znanja in izumov;

| 125. | odločno poziva Komisijo, naj se osredotoči na zagotavljanje, da bodo lahko mala in srednja podjetja učinkovito uporabljala pravice intelektualne in industrijske lastnine; |
| --- | --- |

125.

odločno poziva Komisijo, naj se osredotoči na zagotavljanje, da bodo lahko mala in srednja podjetja učinkovito uporabljala pravice intelektualne in industrijske lastnine;

| 126. | meni, da bi morala Komisija upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v skladu z načelom "najprej pomisli na male", ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

126.

meni, da bi morala Komisija upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v skladu z načelom "najprej pomisli na male", ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja;

| 127. | meni, da dobro delujoče varovanje pravic intelektualne lastnine veča spodbude za to, da podjetja razvijejo inovativne proizvode in tako povečajo paleto blaga in storitev, ki so na voljo potrošnikom; |
| --- | --- |

127.

meni, da dobro delujoče varovanje pravic intelektualne lastnine veča spodbude za to, da podjetja razvijejo inovativne proizvode in tako povečajo paleto blaga in storitev, ki so na voljo potrošnikom;

| 128. | poziva k uvedbi uravnoteženega enotnega patenta Skupnosti; medtem pozdravlja splošno naklonjenost Sveta začetku procesa okrepljenega sodelovanja v zvezi s patentom EU v letu 2011; |
| --- | --- |

128.

poziva k uvedbi uravnoteženega enotnega patenta Skupnosti; medtem pozdravlja splošno naklonjenost Sveta začetku procesa okrepljenega sodelovanja v zvezi s patentom EU v letu 2011;

| 129. | poudarja, da je treba sprejeti enotni evropski patent in statut evropskih družb, s čimer bomo spodbudili prehod na trgovino zunaj Unije; poudarja, da je treba zmanjšati stroške evropskih patentov in pravic intelektualne lastnine ter pri tem upoštevati obstoječe gospodarske neenakosti med državami članicami EU, da bodo bolj konkurenčne ameriškim in japonskim cenam; |
| --- | --- |

129.

poudarja, da je treba sprejeti enotni evropski patent in statut evropskih družb, s čimer bomo spodbudili prehod na trgovino zunaj Unije; poudarja, da je treba zmanjšati stroške evropskih patentov in pravic intelektualne lastnine ter pri tem upoštevati obstoječe gospodarske neenakosti med državami članicami EU, da bodo bolj konkurenčne ameriškim in japonskim cenam;

| 130. | poziva k dokončanju Evropskega raziskovalnega prostora – k čemur EU zavezuje Pogodba – do leta 2014, da bo lahko EU zadržala in pritegnila najbolj nadarjene posameznike, kar se da povečala prost pretok raziskovalcev ter spodbujala čezmejno dejavnost raziskovalnih in tehnoloških institutov ter razširjanje, prenos in izkoriščanje rezultatov raziskav; poudarja, da bo torej ključnega pomena razviti primerne mehanizme financiranja; |
| --- | --- |

130.

poziva k dokončanju Evropskega raziskovalnega prostora – k čemur EU zavezuje Pogodba – do leta 2014, da bo lahko EU zadržala in pritegnila najbolj nadarjene posameznike, kar se da povečala prost pretok raziskovalcev ter spodbujala čezmejno dejavnost raziskovalnih in tehnoloških institutov ter razširjanje, prenos in izkoriščanje rezultatov raziskav; poudarja, da bo torej ključnega pomena razviti primerne mehanizme financiranja;

| 131. | poudarja, da je treba uveljavljati politike, ki bodo spodbudile raziskovalce, da bodo ostali v državah članicah, za kar je treba spodbujati privlačne delovne razmere v javnih raziskovalnih inštitutih; |
| --- | --- |

131.

poudarja, da je treba uveljavljati politike, ki bodo spodbudile raziskovalce, da bodo ostali v državah članicah, za kar je treba spodbujati privlačne delovne razmere v javnih raziskovalnih inštitutih;

| 132. | meni, da je za učinkovito politiko inovacij in razvoja neizogibno treba vlagati v tiste raziskovalne programe, ki spodbujajo mobilnost in izmenjave med raziskovalci na mednarodni ravni ter krepijo sodelovanje med znanstvenim in podjetniškim svetom (ukrepi Marie Curie); |
| --- | --- |

132.

meni, da je za učinkovito politiko inovacij in razvoja neizogibno treba vlagati v tiste raziskovalne programe, ki spodbujajo mobilnost in izmenjave med raziskovalci na mednarodni ravni ter krepijo sodelovanje med znanstvenim in podjetniškim svetom (ukrepi Marie Curie);

| 133. | poudarja, da je pomembno na evropski, pa tudi nacionalni ravni ustvarjati ugodne razmere in spodbude za večjo udeležbo v doktorskih študijih, pa tudi za sodelovanje v inovativnih raziskavah, da bi preprečili beg možganov in EU omogočili velike koristi od tega ter okrepitev njene konkurenčnosti z naprednimi, inovativnimi raziskavami in študiji; |
| --- | --- |

133.

poudarja, da je pomembno na evropski, pa tudi nacionalni ravni ustvarjati ugodne razmere in spodbude za večjo udeležbo v doktorskih študijih, pa tudi za sodelovanje v inovativnih raziskavah, da bi preprečili beg možganov in EU omogočili velike koristi od tega ter okrepitev njene konkurenčnosti z naprednimi, inovativnimi raziskavami in študiji;

| 134. | zahteva hitro revizijo zakonodaje o znamki Skupnosti ter v tem okviru sprejetje ustreznih ukrepov za zagotovitev, da bodo znamke deležne enake ravni varstva v spletnem okolju in zunaj njega; |
| --- | --- |

134.

zahteva hitro revizijo zakonodaje o znamki Skupnosti ter v tem okviru sprejetje ustreznih ukrepov za zagotovitev, da bodo znamke deležne enake ravni varstva v spletnem okolju in zunaj njega;

| 135. | pozdravlja predlog Komisije o razvoju evropskega trga znanja za trgovanje in podeljevanje licenc do konca leta 2011, vključno z olajševanjem dostopa do neizkoriščene intelektualne lastnine, med drugim s spodbujanjem ustanavljanja skupnih patentnih platform in patentnih združenj; |
| --- | --- |

135.

pozdravlja predlog Komisije o razvoju evropskega trga znanja za trgovanje in podeljevanje licenc do konca leta 2011, vključno z olajševanjem dostopa do neizkoriščene intelektualne lastnine, med drugim s spodbujanjem ustanavljanja skupnih patentnih platform in patentnih združenj;

| 136. | odločno poziva Komisijo, naj do leta 2015 predloži zakonodajne predloge, ki so potrebni za vzpostavitev popolnoma delujočega digitalnega enotnega trga, saj bi to znatno izboljšalo okvirne pogoje za inovacije; poudarja, da morajo biti pobude ambiciozno zastavljene zlasti na najpomembnejših področjih, kot so avtorske pravice, e-trgovina, vključno s potrošniško politiko v e-trgovini, in uporaba informacij iz javnega sektorja; |
| --- | --- |

136.

odločno poziva Komisijo, naj do leta 2015 predloži zakonodajne predloge, ki so potrebni za vzpostavitev popolnoma delujočega digitalnega enotnega trga, saj bi to znatno izboljšalo okvirne pogoje za inovacije; poudarja, da morajo biti pobude ambiciozno zastavljene zlasti na najpomembnejših področjih, kot so avtorske pravice, e-trgovina, vključno s potrošniško politiko v e-trgovini, in uporaba informacij iz javnega sektorja;

| 137. | poziva Komisijo in države članice, naj postavijo dokončanje enotnega trga v osrčje inovacijske politike, vključno z ukrepi za spodbujanje digitalnega enotnega trga, saj bo to omogočilo boljše cene in več kakovosti za potrošnike, podprlo razvoj inovativnih proizvodov, spodbodlo nastajanje novih delovnih mest v EU in ustvarilo nove možnosti za rast EU na vodilnih trgih; |
| --- | --- |

137.

poziva Komisijo in države članice, naj postavijo dokončanje enotnega trga v osrčje inovacijske politike, vključno z ukrepi za spodbujanje digitalnega enotnega trga, saj bo to omogočilo boljše cene in več kakovosti za potrošnike, podprlo razvoj inovativnih proizvodov, spodbodlo nastajanje novih delovnih mest v EU in ustvarilo nove možnosti za rast EU na vodilnih trgih;

| 138. | poudarja, da se je treba dogovoriti o načinih za ocenjevanje neposrednih in posrednih, kratkoročnih in dolgoročnih, ekonomskih in družbenih koristi, če se želimo približati enotnemu trgu inovacij; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da se je treba dogovoriti o načinih za ocenjevanje neposrednih in posrednih, kratkoročnih in dolgoročnih, ekonomskih in družbenih koristi, če se želimo približati enotnemu trgu inovacij;

Javna naročila

| 139. | opozarja, da imajo javna naročila, ki predstavljajo 17 % letnega BDP Evropske unije, pomembno vlogo na evropski enotni trgu in pri spodbujanju inovacij; |
| --- | --- |

139.

opozarja, da imajo javna naročila, ki predstavljajo 17 % letnega BDP Evropske unije, pomembno vlogo na evropski enotni trgu in pri spodbujanju inovacij;

| 140. | poziva države članice, naj strateško usmerijo javna naročila, s katerimi se bomo odzvali družbene izzive, da bi spodbudile inovacije in usmerile proračune javnih naročil k inovativnim izdelkom, procesom in storitvam, ob upoštevanju, da najcenejša ponudba ni nujno vedno ekonomsko najboljša; zato poziva Komisijo, naj:






  — | v svojih zakonodajnih predlogih poenostavi javna naročila, ki omogočajo inovacije, vključno s pregledom priložnosti za predkomercialna naročila; |
| --- | --- | --- |

140.

poziva države članice, naj strateško usmerijo javna naročila, s katerimi se bomo odzvali družbene izzive, da bi spodbudile inovacije in usmerile proračune javnih naročil k inovativnim izdelkom, procesom in storitvam, ob upoštevanju, da najcenejša ponudba ni nujno vedno ekonomsko najboljša; zato poziva Komisijo, naj:

—

v svojih zakonodajnih predlogih poenostavi javna naročila, ki omogočajo inovacije, vključno s pregledom priložnosti za predkomercialna naročila;

| — | zagotovi možnosti za uporabo sofinanciranja EU prek strukturnih skladov kot spodbude za regionalne in lokalne organe javnega sektorja; |
| --- | --- |

—

zagotovi možnosti za uporabo sofinanciranja EU prek strukturnih skladov kot spodbude za regionalne in lokalne organe javnega sektorja;

| — | izda smernice o najboljših praksah in programih usposabljanja za javne naročnike na ravni držav članic, s ciljem razvijati znanja in veščine za kompleksna predkomercialna in inovativna naročila; |
| --- | --- |

—

izda smernice o najboljših praksah in programih usposabljanja za javne naročnike na ravni držav članic, s ciljem razvijati znanja in veščine za kompleksna predkomercialna in inovativna naročila;

| 141. | vztraja, da morajo biti inovacije ključni del javne politike na področjih, kot so okolje, voda, energija, promet, telekomunikacije, zdravje in izobraževanje; poudarja, da je treba spodbujati čezmejno širjenje in sprejemanje inovacij v javnem sektorju in v zasebnih podjetjih, še posebej v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

141.

vztraja, da morajo biti inovacije ključni del javne politike na področjih, kot so okolje, voda, energija, promet, telekomunikacije, zdravje in izobraževanje; poudarja, da je treba spodbujati čezmejno širjenje in sprejemanje inovacij v javnem sektorju in v zasebnih podjetjih, še posebej v malih in srednjih podjetjih;

| 142. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo prizadevanja javnega sektorja za sprejemanje inovativnih pristopov in uvedbo novih raziskovalnih programov o inovacijah v javnem sektorju, na primer v e-upravi, e-zdravstvu in e-javnih naročilih, ter naj razširja najboljšo prakso v javni upravi, kar bo zmanjšalo birokracijo in uveljavilo politike, usmerjene k državljanom; poudarja, da je javni sektor pomemben za okrepitev javnega zaupanja v notranji digitalni trg; |
| --- | --- |

142.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo prizadevanja javnega sektorja za sprejemanje inovativnih pristopov in uvedbo novih raziskovalnih programov o inovacijah v javnem sektorju, na primer v e-upravi, e-zdravstvu in e-javnih naročilih, ter naj razširja najboljšo prakso v javni upravi, kar bo zmanjšalo birokracijo in uveljavilo politike, usmerjene k državljanom; poudarja, da je javni sektor pomemben za okrepitev javnega zaupanja v notranji digitalni trg;

| 143. | poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj spodbujajo uporabo e-javnih naročil, zlasti pa, naj začnejo uporabljati predkomercialna javna naročila, vključno s skupnimi in elektronskimi javnimi naročili, ob čemer je treba spoštovati pravila o varstvu podatkov, ki so sestavni del evropske inovacijske strategije; poziva zlasti Komisijo, naj v okviru splošne revizije pravnega okvira za javna naročila pojasni in poenostavi zadevna pravila in omogoči naročnikom, naj predkomercialna javna naročila pregledneje uporabljajo; Komisijo in države članice tudi poziva, naj spodbujajo pregledno vključitev natančno določenih in resnično socialnih, okoljskih, inovativnih meril in meril pravične trgovine v javna naročila, pri tem pa ne ovirajo aktivnega udejstvovanja malih in srednjih podjetij v procesu oblikovanja novih in inovativnih rešitev in naj spoštujejo veljavna konkurenčna pravila; |
| --- | --- |

143.

poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj spodbujajo uporabo e-javnih naročil, zlasti pa, naj začnejo uporabljati predkomercialna javna naročila, vključno s skupnimi in elektronskimi javnimi naročili, ob čemer je treba spoštovati pravila o varstvu podatkov, ki so sestavni del evropske inovacijske strategije; poziva zlasti Komisijo, naj v okviru splošne revizije pravnega okvira za javna naročila pojasni in poenostavi zadevna pravila in omogoči naročnikom, naj predkomercialna javna naročila pregledneje uporabljajo; Komisijo in države članice tudi poziva, naj spodbujajo pregledno vključitev natančno določenih in resnično socialnih, okoljskih, inovativnih meril in meril pravične trgovine v javna naročila, pri tem pa ne ovirajo aktivnega udejstvovanja malih in srednjih podjetij v procesu oblikovanja novih in inovativnih rešitev in naj spoštujejo veljavna konkurenčna pravila;

| 144. | ugotavlja, da se inovativna mala in srednja podjetja srečujejo s težavami pri dostopu do financiranja za internacionalizacijo in kreditno zavarovanje v mednarodni trgovini, ter poudarja potrebo po izvajanju novih ukrepov pomoči za mala in srednja podjetja v okviru revidiranega akta za mala podjetja in pričakovanega sporočila o mednarodni trgovinski politiki ter malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

144.

ugotavlja, da se inovativna mala in srednja podjetja srečujejo s težavami pri dostopu do financiranja za internacionalizacijo in kreditno zavarovanje v mednarodni trgovini, ter poudarja potrebo po izvajanju novih ukrepov pomoči za mala in srednja podjetja v okviru revidiranega akta za mala podjetja in pričakovanega sporočila o mednarodni trgovinski politiki ter malih in srednjih podjetjih;

| 145. | poudarja, da je treba na mednarodni ravni zagotoviti vzajemnost v zvezi z dostopom do trgov javnih naročil, da bodo lahko podjetja iz EU pod poštenimi pogoji konkurirala na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

145.

poudarja, da je treba na mednarodni ravni zagotoviti vzajemnost v zvezi z dostopom do trgov javnih naročil, da bodo lahko podjetja iz EU pod poštenimi pogoji konkurirala na mednarodni ravni;

| 146. | vztraja, da se je treba osredotočiti na necarinske ovire, saj carine zmanjšujemo oziroma odpravljamo, necarinske ovire pa so glavna prepreka za mednarodno trgovino; za neupravičene ocenjuje vse ovire, ki so posledica nedoslednega izvajanja dvostranskih in večstranskih trgovinskih predpisov; po drugi strani pa ocenjuje, da so upravičene vse ovire, ki so posledica legitimne zakonodajne in upravne dejavnosti javnih organov in ne izhajajo s področja trgovine, vendar imajo nepredvidene posledice za trgovino in se je treba glede njihove odprave javno posvetovati in odločati; |
| --- | --- |

146.

vztraja, da se je treba osredotočiti na necarinske ovire, saj carine zmanjšujemo oziroma odpravljamo, necarinske ovire pa so glavna prepreka za mednarodno trgovino; za neupravičene ocenjuje vse ovire, ki so posledica nedoslednega izvajanja dvostranskih in večstranskih trgovinskih predpisov; po drugi strani pa ocenjuje, da so upravičene vse ovire, ki so posledica legitimne zakonodajne in upravne dejavnosti javnih organov in ne izhajajo s področja trgovine, vendar imajo nepredvidene posledice za trgovino in se je treba glede njihove odprave javno posvetovati in odločati;

| 147. | priznava, da mora biti prenos tehnologije v interesu razvoja in ob upoštevanju doseganja razvojnih ciljev tisočletja pomemben vidik evropske trgovinske politike, a ugotavlja, da bi morala Komisija spremljati prenos evropskega visokotehnološkega strokovnega znanja v tretje države, da bi pridobili kakovostnejše informacije o inovacijskih vzorcih in razvoju v prihodnje ter preprečili nepošteno konkurenco; |
| --- | --- |

147.

priznava, da mora biti prenos tehnologije v interesu razvoja in ob upoštevanju doseganja razvojnih ciljev tisočletja pomemben vidik evropske trgovinske politike, a ugotavlja, da bi morala Komisija spremljati prenos evropskega visokotehnološkega strokovnega znanja v tretje države, da bi pridobili kakovostnejše informacije o inovacijskih vzorcih in razvoju v prihodnje ter preprečili nepošteno konkurenco;

| 148. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo mala in srednja podjetja, če so pravila o javnih naročilih pripravljena s prilagodljivimi zahtevami (vključno s kapitalskimi zahtevami in obsegom pogodb) glede na velikost udeleženega podjetja; |
| --- | --- |

148.

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo mala in srednja podjetja, če so pravila o javnih naročilih pripravljena s prilagodljivimi zahtevami (vključno s kapitalskimi zahtevami in obsegom pogodb) glede na velikost udeleženega podjetja;

| 149. | poudarja, kako pomembno je, da EU in njene države članice sodelujejo na področju znanosti s tretjimi državami; meni, da je treba podjetjem EU zagotoviti boljši dostop do raziskovalnih in razvojnih programov v tretjih državah; |
| --- | --- |

149.

poudarja, kako pomembno je, da EU in njene države članice sodelujejo na področju znanosti s tretjimi državami; meni, da je treba podjetjem EU zagotoviti boljši dostop do raziskovalnih in razvojnih programov v tretjih državah;

| 150. | poudarja, da bi morale EU in države članice delovati usklajeno v zvezi s sporazumi in ukrepi na znanstvenem in tehnološkem področju v zvezi s tretjimi državami; meni, da je treba razmisliti o možnostih za okvirne sporazume EU in njenih držav članic s tretjimi državami; |
| --- | --- |

150.

poudarja, da bi morale EU in države članice delovati usklajeno v zvezi s sporazumi in ukrepi na znanstvenem in tehnološkem področju v zvezi s tretjimi državami; meni, da je treba razmisliti o možnostih za okvirne sporazume EU in njenih držav članic s tretjimi državami;

Evropska partnerstva za inovacije (EIP)

| 151. | opozarja na svojo resolucijo o evropskih partnerstvih za inovacije z dne 11. novembra 2010, ki:






  — | navaja krovno načelo pametnega upravljanja z viri v vseh evropskih partnerstvih za inovacije, s čimer spodbuja učinkovito rabo virov, pametno potrošnjo ter učinkovito proizvodnjo in upravljanje po vsej dobavni verigi, |
| --- | --- | --- |

151.

opozarja na svojo resolucijo o evropskih partnerstvih za inovacije z dne 11. novembra 2010, ki:

—

navaja krovno načelo pametnega upravljanja z viri v vseh evropskih partnerstvih za inovacije, s čimer spodbuja učinkovito rabo virov, pametno potrošnjo ter učinkovito proizvodnjo in upravljanje po vsej dobavni verigi,

| — | pozdravlja pilotni projekt za dejavno in zdravo staranje; |
| --- | --- |

—

pozdravlja pilotni projekt za dejavno in zdravo staranje;

| 152. | poudarja, da evropska partnerstva za inovacije:






  — | ne smejo preseči omejenega števila velikih družbenih izzivov in morajo biti usklajena s temi velikimi družbenimi izzivi, |
| --- | --- | --- |

152.

poudarja, da evropska partnerstva za inovacije:

—

ne smejo preseči omejenega števila velikih družbenih izzivov in morajo biti usklajena s temi velikimi družbenimi izzivi,

| — | morajo navdihovati z zastavljanjem ambicioznih in visokoletečih, a dosegljivih ciljev in biti usmerjena na vpliv, jasne rezultate in dosledno pretvorjena v posebne cilje; |
| --- | --- |

—

morajo navdihovati z zastavljanjem ambicioznih in visokoletečih, a dosegljivih ciljev in biti usmerjena na vpliv, jasne rezultate in dosledno pretvorjena v posebne cilje;

| — | ustvarjati sinergije in biti v skladu z načeli SMART, |
| --- | --- |

—

ustvarjati sinergije in biti v skladu z načeli SMART,

| — | biti skupna in usklajena med več kot dvema področjema politik (generalnima direktoratoma) v Komisiji, |
| --- | --- |

—

biti skupna in usklajena med več kot dvema področjema politik (generalnima direktoratoma) v Komisiji,

| — | vključi in bolje uskladi vse obstoječe instrumente in pobude za raziskave, razvoj in inovacije, vključno s Skupnostmi znanja in inovacij v okviru Evropskega inštituta za tehnologijo, pri tem pa se izogne nepotrebnemu podvajanju, |
| --- | --- |

—

vključi in bolje uskladi vse obstoječe instrumente in pobude za raziskave, razvoj in inovacije, vključno s Skupnostmi znanja in inovacij v okviru Evropskega inštituta za tehnologijo, pri tem pa se izogne nepotrebnemu podvajanju,

| — | zagotovi sodelovanje vseh zadevnih javnih in zasebnih partnerjev, vključno z malimi in srednjimi podjetji in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

—

zagotovi sodelovanje vseh zadevnih javnih in zasebnih partnerjev, vključno z malimi in srednjimi podjetji in organizacijami civilne družbe;

zato poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in podpira druge pobude na podlagi načela evropskih partnerstev za inovacije;

| 153. | meni, da je cilj, zastavljen v pilotnem partnerstvu za aktivno in zdravo staranje, po katerem naj bi se do leta 2020 zdrava življenjska doba podaljšala za dve leti, zgleden, in meni, da bi bilo treba za vsa inovacijska partnerstva zastaviti jasne cilje, saj bi bila brez inovativnih ukrepov premalo daljnosežna in ambiciozna, zaradi česar bi bilo težje postaviti merljive vmesne in delne cilje; |
| --- | --- |

153.

meni, da je cilj, zastavljen v pilotnem partnerstvu za aktivno in zdravo staranje, po katerem naj bi se do leta 2020 zdrava življenjska doba podaljšala za dve leti, zgleden, in meni, da bi bilo treba za vsa inovacijska partnerstva zastaviti jasne cilje, saj bi bila brez inovativnih ukrepov premalo daljnosežna in ambiciozna, zaradi česar bi bilo težje postaviti merljive vmesne in delne cilje;

| 154. | pozdravlja "evropska partnerstva za inovacije", namenjena povečevanju in usklajevanju naložb v raziskave in razvoj ter boljšemu usklajevanju javnih naročil za pospešeno uvajanje inovacij na trg; vseeno poudarja, da bi morale biti politike javnih naročil pripravljene tako, da ne bi nadomeščale zasebnih trgov ali izkrivljale konkurence, ampak bi jih podpirale in spodbujale širjenje inovacij, hkrati pa jih ohranjale odprte za nove usmeritve; |
| --- | --- |

154.

pozdravlja "evropska partnerstva za inovacije", namenjena povečevanju in usklajevanju naložb v raziskave in razvoj ter boljšemu usklajevanju javnih naročil za pospešeno uvajanje inovacij na trg; vseeno poudarja, da bi morale biti politike javnih naročil pripravljene tako, da ne bi nadomeščale zasebnih trgov ali izkrivljale konkurence, ampak bi jih podpirale in spodbujale širjenje inovacij, hkrati pa jih ohranjale odprte za nove usmeritve;

| 155. | poziva Komisijo, naj v uredbi za različne sklade za obdobju 2014–2020 predstavi predloge za konkretno poenostavitev evropskega partnerstva za inovacije; |
| --- | --- |

155.

poziva Komisijo, naj v uredbi za različne sklade za obdobju 2014–2020 predstavi predloge za konkretno poenostavitev evropskega partnerstva za inovacije;

| 156. | poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o vseh evropskih partnerstvih za inovacije in dvakrat letno o prvem pilotnem projektu, ter zahteva vključitev Evropskega parlamenta v vse stopnje izvajanja evropskih partnerstev za inovacije; |
| --- | --- |

156.

poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o vseh evropskih partnerstvih za inovacije in dvakrat letno o prvem pilotnem projektu, ter zahteva vključitev Evropskega parlamenta v vse stopnje izvajanja evropskih partnerstev za inovacije;

| 157. | poziva Komisijo, naj vzpostavi partnerstvo za inovacije za surovine; |
| --- | --- |

157.

poziva Komisijo, naj vzpostavi partnerstvo za inovacije za surovine;

Regija kot pomemben partner

| 158. | poudarja, da je polna vključenost regionalnih in lokalnih organov ključna za doseganje ciljev Unije inovacij, saj imajo regionalni in lokalni organi pomembno vlogo pri povezovanju podjetij, institucij znanja, javnih organov in državljanov v standard štiristranskega diamanta in tako služijo kot posredniki med temi različnimi akterji, državami članicami in EU; zato poziva Komisijo, naj predlaga področja za razpravo in operativne ureditve, na podlagi katerih bodo lahko regije sodelovale pri zagotavljanju najprimernejših odzivov na velike družbene izzive in prispevale k njim, ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti, hkrati pa prizna posebne potrebe različnih regij; |
| --- | --- |

158.

poudarja, da je polna vključenost regionalnih in lokalnih organov ključna za doseganje ciljev Unije inovacij, saj imajo regionalni in lokalni organi pomembno vlogo pri povezovanju podjetij, institucij znanja, javnih organov in državljanov v standard štiristranskega diamanta in tako služijo kot posredniki med temi različnimi akterji, državami članicami in EU; zato poziva Komisijo, naj predlaga področja za razpravo in operativne ureditve, na podlagi katerih bodo lahko regije sodelovale pri zagotavljanju najprimernejših odzivov na velike družbene izzive in prispevale k njim, ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti, hkrati pa prizna posebne potrebe različnih regij;

| 159. | je seznanjen z ugotovitvijo evropske delovne skupine za inovacije iz leta 2009, da gospodarska in finančna kriza nesorazmerno vpliva na različne države in regije, kar ogroža doseganje konvergenčnih ciljev; je zaskrbljen, ker lahko sedanje proračunske omejitve, naložene državam članicam, vodijo v večje omejitve naložb v znanost, tehnologijo in inovacije ter s tem povzročijo škodo; se strinja, da bi morala pobuda za Unijo inovacij vključevati vse države članice in regije ter da je treba preprečiti nastanek "inovacijskega prepada" med bolj in manj inovativnimi državami in regijami; |
| --- | --- |

159.

je seznanjen z ugotovitvijo evropske delovne skupine za inovacije iz leta 2009, da gospodarska in finančna kriza nesorazmerno vpliva na različne države in regije, kar ogroža doseganje konvergenčnih ciljev; je zaskrbljen, ker lahko sedanje proračunske omejitve, naložene državam članicam, vodijo v večje omejitve naložb v znanost, tehnologijo in inovacije ter s tem povzročijo škodo; se strinja, da bi morala pobuda za Unijo inovacij vključevati vse države članice in regije ter da je treba preprečiti nastanek "inovacijskega prepada" med bolj in manj inovativnimi državami in regijami;

| 160. | poziva vse regije, naj vlagajo v inovacije in prilagodijo svoje inovacijske strategije za povečanje njihove učinkovitosti, naj nadgradijo svoj človeški kapital ter okrepijo sposobnost in pripravljenost podjetij za inovacije in mednarodno konkuriranje; |
| --- | --- |

160.

poziva vse regije, naj vlagajo v inovacije in prilagodijo svoje inovacijske strategije za povečanje njihove učinkovitosti, naj nadgradijo svoj človeški kapital ter okrepijo sposobnost in pripravljenost podjetij za inovacije in mednarodno konkuriranje;

| 161. | poudarja, da morajo biti nosilci odločanja na regionalni ravni popolnoma seznanjeni z možnostmi za gospodarsko rast, ki jo vsem regijam prinašajo dejavnosti na področju raziskav in inovacij, saj največ inovacij nastane v praksi (inovacije, ki temeljijo na povpraševanju in uporabnikih), večina pa je financiranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; zato ugotavlja, da bi glede na to, da za inovacijske dejavnosti obstoj visokošolskih ustanov ni nujno ali načelno potreben, tudi regije, kjer ni univerz in raziskovalnih centrov, morale imeti možnosti za razvoj lastnih zmogljivosti za inovacije ter čim bolje izkoristiti regionalne in lokalne vire in sredstva v smislu inovacijskega potenciala; |
| --- | --- |

161.

poudarja, da morajo biti nosilci odločanja na regionalni ravni popolnoma seznanjeni z možnostmi za gospodarsko rast, ki jo vsem regijam prinašajo dejavnosti na področju raziskav in inovacij, saj največ inovacij nastane v praksi (inovacije, ki temeljijo na povpraševanju in uporabnikih), večina pa je financiranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; zato ugotavlja, da bi glede na to, da za inovacijske dejavnosti obstoj visokošolskih ustanov ni nujno ali načelno potreben, tudi regije, kjer ni univerz in raziskovalnih centrov, morale imeti možnosti za razvoj lastnih zmogljivosti za inovacije ter čim bolje izkoristiti regionalne in lokalne vire in sredstva v smislu inovacijskega potenciala;

| 162. | ugotavlja, da lahko spodbujanje inovacij na regionalni ravni prispeva k zmanjšanju razlik med regijami; vseeno spodbuja različne ravni (regionalno, nacionalno in evropsko), naj bolje usklajujejo svoja prizadevanja v okviru vseevropskega načrtovanja raziskovalnih in razvojnih dejavnosti; |
| --- | --- |

162.

ugotavlja, da lahko spodbujanje inovacij na regionalni ravni prispeva k zmanjšanju razlik med regijami; vseeno spodbuja različne ravni (regionalno, nacionalno in evropsko), naj bolje usklajujejo svoja prizadevanja v okviru vseevropskega načrtovanja raziskovalnih in razvojnih dejavnosti;

| 163. | poudarja, da so inovacije – tako pri oblikovanju politik kot pri dejavnostih v poslovnih in raziskovalnih centrih – bistvenega pomena za to, da bi politiki teritorialne kohezije EU dali vsebino, in lahko prav s svojo naravo odločilno prispevajo k doseganju kohezijskih ciljev in premagovanju ovir za to na območjih s posebnimi geografskimi in demografskimi značilnostmi; |
| --- | --- |

163.

poudarja, da so inovacije – tako pri oblikovanju politik kot pri dejavnostih v poslovnih in raziskovalnih centrih – bistvenega pomena za to, da bi politiki teritorialne kohezije EU dali vsebino, in lahko prav s svojo naravo odločilno prispevajo k doseganju kohezijskih ciljev in premagovanju ovir za to na območjih s posebnimi geografskimi in demografskimi značilnostmi;

| 164. | poudarja prispevek kulturne raznolikosti v procesu inovacij; v zvezi s tem meni, da morata zaščita in spodbujanje regionalnih kulturnih razlik tvoriti pomemben del politike inovacij; |
| --- | --- |

164.

poudarja prispevek kulturne raznolikosti v procesu inovacij; v zvezi s tem meni, da morata zaščita in spodbujanje regionalnih kulturnih razlik tvoriti pomemben del politike inovacij;

| 165. | poudarja, da imajo regije ključno vlogo pri oblikovanju politik, ki bodo spodbudile inovacije na nacionalni ravni; vendar poudarja, da so v številnih državah članicah regionalni in lokalni proračuni nezadostni, nacionalni proračuni za inovacije pa nizki; |
| --- | --- |

165.

poudarja, da imajo regije ključno vlogo pri oblikovanju politik, ki bodo spodbudile inovacije na nacionalni ravni; vendar poudarja, da so v številnih državah članicah regionalni in lokalni proračuni nezadostni, nacionalni proračuni za inovacije pa nizki;

| 166. | poudarja, da je treba mobilizirati ves inovativni potencial regij EU, da bi dosegli cilj strategije Evropa 2020, in sicer razumno, trajnostno in vključujočo rast, in poudarja, da mora prihodnja regionalna politika ta izziv obravnavati kot prednostno nalogo; meni, da to določanje prednosti velja za vse cilje regionalne politike, in poudarja, da je treba poskrbeti za to, da je konkurenčnost Evrope zagotovljena po svetovnih standardih; poziva k vključitvi industrije v okoljske inovacije, saj imajo podjetniki zelo pomembno vlogo pri širjenju okoljskih inovacij na regionalni ravni; v zvezi s tem ugotavlja, da bo obveščanje podjetnikov s prikazovanjem novih poslovnih priložnosti ključnega pomena za uspeh strategije, usmerjene v razvoj gospodarstev, ki gospodarno izkoriščajo vire, in trajnostnih industrij; |
| --- | --- |

166.

poudarja, da je treba mobilizirati ves inovativni potencial regij EU, da bi dosegli cilj strategije Evropa 2020, in sicer razumno, trajnostno in vključujočo rast, in poudarja, da mora prihodnja regionalna politika ta izziv obravnavati kot prednostno nalogo; meni, da to določanje prednosti velja za vse cilje regionalne politike, in poudarja, da je treba poskrbeti za to, da je konkurenčnost Evrope zagotovljena po svetovnih standardih; poziva k vključitvi industrije v okoljske inovacije, saj imajo podjetniki zelo pomembno vlogo pri širjenju okoljskih inovacij na regionalni ravni; v zvezi s tem ugotavlja, da bo obveščanje podjetnikov s prikazovanjem novih poslovnih priložnosti ključnega pomena za uspeh strategije, usmerjene v razvoj gospodarstev, ki gospodarno izkoriščajo vire, in trajnostnih industrij;

| 167. | poudarja vlogo inovativnega potenciala držav, ki niso članice EU, ampak sodelujejo z EU v okviru vzhodnega partnerstva, in poziva, da se v pobudo za Unijo inovacij vključijo tudi te države; |
| --- | --- |

167.

poudarja vlogo inovativnega potenciala držav, ki niso članice EU, ampak sodelujejo z EU v okviru vzhodnega partnerstva, in poziva, da se v pobudo za Unijo inovacij vključijo tudi te države;

| 168. | poudarja velike možnosti mest za razvoj in inovacije; meni, da bi pametnejša mestna politika in pobuda "Pametna mesta" na področju energije na podlagi tehnološkega napredka in glede na dejstvo, da 80 % evropskega prebivalstva prebiva v mestih, kjer so socialne razlike tudi največje, prispevali k trajnostnim gospodarskim inovacijam; |
| --- | --- |

168.

poudarja velike možnosti mest za razvoj in inovacije; meni, da bi pametnejša mestna politika in pobuda "Pametna mesta" na področju energije na podlagi tehnološkega napredka in glede na dejstvo, da 80 % evropskega prebivalstva prebiva v mestih, kjer so socialne razlike tudi največje, prispevali k trajnostnim gospodarskim inovacijam;

Izvajanje strategije

| 169. | poziva Evropsko komisijo, naj aktualni strateški dokument "Unija inovacij" pretvori v akcijski načrt s posameznimi cilji ter merljivimi in časovno opredeljenimi ciljnimi vrednostmi; poziva Komisijo, naj redno spremlja napredek, ocenjuje ovire in predlaga mehanizme, ki bodo omogočali izboljšave, hkrati pa redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

169.

poziva Evropsko komisijo, naj aktualni strateški dokument "Unija inovacij" pretvori v akcijski načrt s posameznimi cilji ter merljivimi in časovno opredeljenimi ciljnimi vrednostmi; poziva Komisijo, naj redno spremlja napredek, ocenjuje ovire in predlaga mehanizme, ki bodo omogočali izboljšave, hkrati pa redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu;

| 170. | poziva Evropsko komisijo, naj oceni posamezne instrumente evropske inovacijske politike glede na naše največje zunanje konkurente (ZDA, Japonska in države BRIK) ter poroča o njihovi primerjalni uspešnosti na področju inovacij; |
| --- | --- |

170.

poziva Evropsko komisijo, naj oceni posamezne instrumente evropske inovacijske politike glede na naše največje zunanje konkurente (ZDA, Japonska in države BRIK) ter poroča o njihovi primerjalni uspešnosti na področju inovacij;

*

* *

| 171. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

171.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0398.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0093.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0209.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0223.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

(6)  Sporočilo za javnost z naslovom „Ženske v številkah 2009 – glavne ugotovitve in trendi“, Evropska komisija, 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/128

---

Četrtek, 12. maj 2011Konvencija Mednarodne organizacije dela, dopolnjena s priporočilom o delavcih v gospodinjstvu

P7_TA(2011)0237

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o predlagani konvenciji Mednarodne organizacije dela, dopolnjeni s priporočilom o delavcih v gospodinjstvu

2012/C 377 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 24. februarja 2011 o Konvenciji Mednarodne organizacije dela (ILO) o delavcih v gospodinjstvu (O-000092/2011 – B7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 24. februarja 2011 o Konvenciji Mednarodne organizacije dela (ILO) o delavcih v gospodinjstvu (O-000092/2011 – B7-0305/2011),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (6) in njegovih posameznih direktiv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (6) in njegovih posameznih direktiv,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse: prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249) in resolucije Parlamenta z dne 23. maja 2007 (7) o spodbujanju dostojnega dela za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse: prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249) in resolucije Parlamenta z dne 23. maja 2007 (7) o spodbujanju dostojnega dela za vse,

| — | ob upoštevanju poročil IV(1) in IV(2) ILO z naslovom „Dostojno delo za delavce v gospodinjstvu“, pripravljenih za 99. zasedanje Mednarodne konference o delu junija 2010, ter poročil IV(1) (ali t.i. Brownovega poročila) in IV(2) (ali tako imenovanega Modrega poročila, objavljenega v dveh delih) z naslovom „Dostojno delo za delavce v gospodinjstvu“, pripravljenih za 100. zasedanje Mednarodne konference o delu junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil IV(1) in IV(2) ILO z naslovom „Dostojno delo za delavce v gospodinjstvu“, pripravljenih za 99. zasedanje Mednarodne konference o delu junija 2010, ter poročil IV(1) (ali t.i. Brownovega poročila) in IV(2) (ali tako imenovanega Modrega poročila, objavljenega v dveh delih) z naslovom „Dostojno delo za delavce v gospodinjstvu“, pripravljenih za 100. zasedanje Mednarodne konference o delu junija 2011,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o profesionalizaciji delavcev v gospodinjstvu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o profesionalizaciji delavcev v gospodinjstvu (8),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR), zlasti člena 4(1), ki prepoveduje suženjstvo in prisilno delo, ter člena 14, ki prepoveduje diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ECHR), zlasti člena 4(1), ki prepoveduje suženjstvo in prisilno delo, ter člena 14, ki prepoveduje diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o pravnem statusu delavcev migrantov (1977), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o pravnem statusu delavcev migrantov (1977),

| — | ob upoštevanju Evropskega sporazuma o nastavljanju varušk au pair (1969), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega sporazuma o nastavljanju varušk au pair (1969),

| — | ob upoštevanju priporočila 1663 Evropske listine o pravicah delavcev v gospodinjstvu (2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila 1663 Evropske listine o pravicah delavcev v gospodinjstvu (2004),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je kriza odpravila milijone delovnih mest, povečala negotovost zaposlitev in povzročila še večjo revščino, ker 17 % prebivalcev EU grozi revščina in ker je 23 milijonov prebivalcev EU brezposelnih, |
| --- | --- |

A.

ker je kriza odpravila milijone delovnih mest, povečala negotovost zaposlitev in povzročila še večjo revščino, ker 17 % prebivalcev EU grozi revščina in ker je 23 milijonov prebivalcev EU brezposelnih,

| B. | ker se v nekaterih državah veliko dela v gospodinjstvu opravi v neuradnem gospodarstvu, v negotovih zaposlitvenih razmerah in kot neprijavljeno delo, |
| --- | --- |

B.

ker se v nekaterih državah veliko dela v gospodinjstvu opravi v neuradnem gospodarstvu, v negotovih zaposlitvenih razmerah in kot neprijavljeno delo,

| C. | ker v industrializiranih državah delo v gospodinjstvu znaša 5-9 % vseh zaposlitev; ker je velika večina zaposlenih v tem sektorju žensk; ker je takšno delo podcenjeno, premalo plačano in neuradno, in ker ranljivost delavcev v gospodinjstvu pomeni, da so mnogokrat diskriminirani in so lahko zlahka tarče neenake ali nepravične obravnave ali zlorabe, |
| --- | --- |

C.

ker v industrializiranih državah delo v gospodinjstvu znaša 5-9 % vseh zaposlitev; ker je velika večina zaposlenih v tem sektorju žensk; ker je takšno delo podcenjeno, premalo plačano in neuradno, in ker ranljivost delavcev v gospodinjstvu pomeni, da so mnogokrat diskriminirani in so lahko zlahka tarče neenake ali nepravične obravnave ali zlorabe,

| D. | ker so delavci migranti, ki sprejmejo nizko kvalificirane začasne zaposlitve na obrobju trga dela ali zaposlitve kot delavci v gospodinjstvu, lahko izpostavljeni večkratni diskriminaciji, saj pogosto delajo v slabih in neurejenih razmerah; ker bi si bilo treba prizadevati, da bi čim bolj zmanjšali slabo ravnanje, neredna plačila in nasilna dejanja ali spolne zlorabe, ki so jih delavci migranti deležni; ker se pogosto ne zavedajo svojih pravic, ker imajo omejen dostop do javnih storitev ali se pri dostopu do njih soočajo s težavami, ker imajo omejeno poznavanje lokalnega jezika ter ker nimajo socialnega omrežja; in ker so delavci v gospodinjstvu, ki spremljajo svojega delodajalca iz tretje države, še posebej ranljivi, |
| --- | --- |

D.

ker so delavci migranti, ki sprejmejo nizko kvalificirane začasne zaposlitve na obrobju trga dela ali zaposlitve kot delavci v gospodinjstvu, lahko izpostavljeni večkratni diskriminaciji, saj pogosto delajo v slabih in neurejenih razmerah; ker bi si bilo treba prizadevati, da bi čim bolj zmanjšali slabo ravnanje, neredna plačila in nasilna dejanja ali spolne zlorabe, ki so jih delavci migranti deležni; ker se pogosto ne zavedajo svojih pravic, ker imajo omejen dostop do javnih storitev ali se pri dostopu do njih soočajo s težavami, ker imajo omejeno poznavanje lokalnega jezika ter ker nimajo socialnega omrežja; in ker so delavci v gospodinjstvu, ki spremljajo svojega delodajalca iz tretje države, še posebej ranljivi,

| E. | ker je namen konvencije omogočiti pravno priznanje dela v gospodinjstvu kot zaposlitve, razširiti pravice na vse delavce v gospodinjstvu in preprečiti kršitve in zlorabe, da bi oblikovali zakonski okvir za vse delavce v gospodinjstvu in zagotovili, da njihovo delo poteka znotraj regulativnega okvira, |
| --- | --- |

E.

ker je namen konvencije omogočiti pravno priznanje dela v gospodinjstvu kot zaposlitve, razširiti pravice na vse delavce v gospodinjstvu in preprečiti kršitve in zlorabe, da bi oblikovali zakonski okvir za vse delavce v gospodinjstvu in zagotovili, da njihovo delo poteka znotraj regulativnega okvira,

| F. | ker veliko delodajalcev, ki zaposlujejo delavce v gospodinjstvu, premalo pozna področje delovnega prava, socialne varnosti in obveznosti delodajalcev, ki zaposlujejo delavce v gospodinjstvu, ali v zvezi s tem ne zna ustrezno svetovati in pomagati, |
| --- | --- |

F.

ker veliko delodajalcev, ki zaposlujejo delavce v gospodinjstvu, premalo pozna področje delovnega prava, socialne varnosti in obveznosti delodajalcev, ki zaposlujejo delavce v gospodinjstvu, ali v zvezi s tem ne zna ustrezno svetovati in pomagati,

| G. | ker so varuške au pair skupina delavcev v gospodinjstvu, ki pogosto niso obravnavane kot redno zaposlene; ker številna poročila navajajo, da lahko to privede do zlorab, na primer da bi bile varuške au pair prisiljene delati dlje od običajnega delovnega časa; ker morajo biti varuške au pair enako zaščitene kot delavci v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

G.

ker so varuške au pair skupina delavcev v gospodinjstvu, ki pogosto niso obravnavane kot redno zaposlene; ker številna poročila navajajo, da lahko to privede do zlorab, na primer da bi bile varuške au pair prisiljene delati dlje od običajnega delovnega časa; ker morajo biti varuške au pair enako zaščitene kot delavci v gospodinjstvu,

| 1. | pozdravlja in podpira pobudo ILO za sprejetje konvencije, dopolnjene s priporočilom glede dostojnega dela za delavce v gospodinjstvu; poziva države EU, ki so članice ILO, naj na konferenci ILO junija 2011 sprejmejo te instrumente; poziva države članice EU, naj hitro ratificirajo in izvajajo konvencijo in priporočilo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja in podpira pobudo ILO za sprejetje konvencije, dopolnjene s priporočilom glede dostojnega dela za delavce v gospodinjstvu; poziva države EU, ki so članice ILO, naj na konferenci ILO junija 2011 sprejmejo te instrumente; poziva države članice EU, naj hitro ratificirajo in izvajajo konvencijo in priporočilo;

| 2. | meni, da lahko sprejetje, ratifikacija in izvajanje konvencije ILO o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu vpliva na zmanjšanje števila revnih zaposlenih; |
| --- | --- |

2.

meni, da lahko sprejetje, ratifikacija in izvajanje konvencije ILO o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu vpliva na zmanjšanje števila revnih zaposlenih;

| 3. | meni, da bi s sprejetjem, ratifikacijo in izvajanjem takšne konvencije lahko obravnavali potrebe ene najbolj ranljivih kategorij delavcev; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi s sprejetjem, ratifikacijo in izvajanjem takšne konvencije lahko obravnavali potrebe ene najbolj ranljivih kategorij delavcev;

| 4. | meni, da bi s sprejetjem, ratifikacijo in izvajanjem takšne konvencije izboljšali razmere za veliko število žensk na trgu za delo v gospodinjstvu z zagotovitvijo dostojnih delovnih pogojev, izboljšali pa bi tudi njihovo vključenost v družbo; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi s sprejetjem, ratifikacijo in izvajanjem takšne konvencije izboljšali razmere za veliko število žensk na trgu za delo v gospodinjstvu z zagotovitvijo dostojnih delovnih pogojev, izboljšali pa bi tudi njihovo vključenost v družbo;

| 5. | popolnoma podpira na pravicah temelječi pristop do zaposlitve, kot ga opredeljuje osnutek besedila konvencije in priporočila; priznava osredotočenost na ustvarjanje dostojnega dela za delavce v gospodinjstvu ter podpira opredelitev delavca v gospodinjstvu, zapisano v konvenciji; pozdravlja dejstvo, da konvencija jasno določa, da ima vsak delavec, za katerega velja ta opredelitev, pravico do obravnavanja v skladu z osnovnimi standardi dela, pravico do socialne varnosti, nediskriminacije in enakopravne obravnave, ko išče zaposlitev ali ko je zaposlen, do varstva pred zlorabami agencij za zaposlovanje, usposabljanja in poklicnega napredovanja, zdravstvenega varstva in varnosti, zaščite materinstva ter določb o delovnem času in času počitka, do zaščite pred zlorabami in nadlegovanjem, svobode združevanja in zastopanosti, kolektivnih pogajanj, kolektivnih ukrepov in vseživljenjskega učenja; podpira dejstvo, da konvencija poziva k najmanjši zaposlitveni starosti ter k odpravi razlik v plačilu glede na spol in etnično pripadnost; |
| --- | --- |

5.

popolnoma podpira na pravicah temelječi pristop do zaposlitve, kot ga opredeljuje osnutek besedila konvencije in priporočila; priznava osredotočenost na ustvarjanje dostojnega dela za delavce v gospodinjstvu ter podpira opredelitev delavca v gospodinjstvu, zapisano v konvenciji; pozdravlja dejstvo, da konvencija jasno določa, da ima vsak delavec, za katerega velja ta opredelitev, pravico do obravnavanja v skladu z osnovnimi standardi dela, pravico do socialne varnosti, nediskriminacije in enakopravne obravnave, ko išče zaposlitev ali ko je zaposlen, do varstva pred zlorabami agencij za zaposlovanje, usposabljanja in poklicnega napredovanja, zdravstvenega varstva in varnosti, zaščite materinstva ter določb o delovnem času in času počitka, do zaščite pred zlorabami in nadlegovanjem, svobode združevanja in zastopanosti, kolektivnih pogajanj, kolektivnih ukrepov in vseživljenjskega učenja; podpira dejstvo, da konvencija poziva k najmanjši zaposlitveni starosti ter k odpravi razlik v plačilu glede na spol in etnično pripadnost;

| 6. | poziva k širšem dostopu do razpoložljivih in cenovno dostopnih kakovostnih storitev za varstvo otrok in oskrbo starejših, s čimer bi pomagali zagotoviti, da delavci niso prisiljeni v neuradno sprejemanje teh obveznosti; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti, da bo negotovo delo v gospodinjstvu postalo, kjer je to mogoče, dostojno in dobro plačano trajno delo; |
| --- | --- |

6.

poziva k širšem dostopu do razpoložljivih in cenovno dostopnih kakovostnih storitev za varstvo otrok in oskrbo starejših, s čimer bi pomagali zagotoviti, da delavci niso prisiljeni v neuradno sprejemanje teh obveznosti; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti, da bo negotovo delo v gospodinjstvu postalo, kjer je to mogoče, dostojno in dobro plačano trajno delo;

| 7. | poziva k razvoju kampanje za postopno preoblikovanje delavcev z negotovo zaposlitvijo v redne delavce; poziva k podpori programa za izobraževanje delavcev o posledicah negotove zaposlitve, vključno s posledicami za zdravje in varnost; |
| --- | --- |

7.

poziva k razvoju kampanje za postopno preoblikovanje delavcev z negotovo zaposlitvijo v redne delavce; poziva k podpori programa za izobraževanje delavcev o posledicah negotove zaposlitve, vključno s posledicami za zdravje in varnost;

| 8. | meni, da bi lahko uporaba najboljše prakse iz določenih regij ali držav članic, kot so vzorci pogodb, omogočila stabilnejše oblike zaposlovanja za delavce v gospodinjstvu, zaposlene v družinskih domovih; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi lahko uporaba najboljše prakse iz določenih regij ali držav članic, kot so vzorci pogodb, omogočila stabilnejše oblike zaposlovanja za delavce v gospodinjstvu, zaposlene v družinskih domovih;

| 9. | meni, da bi se morala konvencija osredotočiti na spodbujanje odpiranja produktivnih in nagrajujočih kakovostnih delovnih mest ter na razvoj določb delovne zakonodaje, ki bi učinkovito zaščitile pravice delavcev v gospodinjstvu, jim zagotovile enakopravno obravnavo, nudile čim večjo zaščito in zavarovale njihovo osebno dostojanstvo; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi se morala konvencija osredotočiti na spodbujanje odpiranja produktivnih in nagrajujočih kakovostnih delovnih mest ter na razvoj določb delovne zakonodaje, ki bi učinkovito zaščitile pravice delavcev v gospodinjstvu, jim zagotovile enakopravno obravnavo, nudile čim večjo zaščito in zavarovale njihovo osebno dostojanstvo;

| 10. | ugotavlja, da se povečevanje deleža nestandardnih ali netipičnih pogodb po spolu in starosti močno razlikuje, kar bi se moralo odražati v besedilu konvencije in priporočila; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se povečevanje deleža nestandardnih ali netipičnih pogodb po spolu in starosti močno razlikuje, kar bi se moralo odražati v besedilu konvencije in priporočila;

| 11. | poudarja, da je treba visoko brezposelnost in razdrobljenost trga dela premagati z zagotavljanjem enakih pravic vsem delavcem in z naložbami v ustvarjanje delovnih mest, v veščine in v vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba visoko brezposelnost in razdrobljenost trga dela premagati z zagotavljanjem enakih pravic vsem delavcem in z naložbami v ustvarjanje delovnih mest, v veščine in v vseživljenjsko učenje;

| 12. | poudarja, da morajo boj proti neprijavljenemu delu spremljati ukrepi za ustvarjanje izvedljivih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti ter podpiranje ljudi pri dostopanju do odprtega trga dela, tudi z resničnimi samozaposlitvami; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo boj proti neprijavljenemu delu spremljati ukrepi za ustvarjanje izvedljivih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti ter podpiranje ljudi pri dostopanju do odprtega trga dela, tudi z resničnimi samozaposlitvami;

| 13. | meni, da bi morala konvencija vključevati ukrepe, ki bi vsem ljudem, tudi najšibkejšim in najbolj zapostavljenim, omogočili učinkovit dostop do uradnega trga dela in do enakih možnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morala konvencija vključevati ukrepe, ki bi vsem ljudem, tudi najšibkejšim in najbolj zapostavljenim, omogočili učinkovit dostop do uradnega trga dela in do enakih možnosti;

| 14. | poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je generalna skupščina Organizacije združenih narodov sprejela 18. decembra 1990 (9); |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je generalna skupščina Organizacije združenih narodov sprejela 18. decembra 1990 (9);

| 15. | meni, da je treba problem neprijavljenega dela rešiti; poudarja, da je za sektor dela v gospodinjstvu značilna visoka raven neuradnosti in neprijavljenega dela, da so v tem sektorju zaposleni mnogi delavci migranti in da so njihove pravice mnogokrat kršene; nadalje meni, da se je nujno treba bojevati proti negotovemu delu na splošno, saj ta problem zadeva zlasti delavce migrante in s tem še poslabšuje njihov že tako ranljiv položaj; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba problem neprijavljenega dela rešiti; poudarja, da je za sektor dela v gospodinjstvu značilna visoka raven neuradnosti in neprijavljenega dela, da so v tem sektorju zaposleni mnogi delavci migranti in da so njihove pravice mnogokrat kršene; nadalje meni, da se je nujno treba bojevati proti negotovemu delu na splošno, saj ta problem zadeva zlasti delavce migrante in s tem še poslabšuje njihov že tako ranljiv položaj;

| 16. | meni, da bo morda treba prilagoditi zakonodajo in ustvariti prožne in varne pogodbene pogoje, ki bodo zagotavljali enakopravno obravnavo; meni, da je nujno treba proučiti specifične razmere, s katerimi se soočajo delavci migranti in njihove družine; |
| --- | --- |

16.

meni, da bo morda treba prilagoditi zakonodajo in ustvariti prožne in varne pogodbene pogoje, ki bodo zagotavljali enakopravno obravnavo; meni, da je nujno treba proučiti specifične razmere, s katerimi se soočajo delavci migranti in njihove družine;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ILO. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ILO.

---

(1)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 131.

(2)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 14.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0365.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0375.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0263.

(6)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(7)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(8)  EESC, SOC/372, 26. maj 2010.

(9)  A/RES/45/158.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/131

---

Četrtek, 12. maj 2011Odpornost na antibiotike

P7_TA(2011)0238

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike

2012/C 377 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo 2007–2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo 2007–2013 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz ter Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz ter Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni, Evropske agencije za varnost hrane, Evropske agencije za zdravila ter Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja o protimikrobni odpornosti s poudarkom na zoontskih okužbah, objavljene v glasilu EFSA Journal 2009; 7(11):1372, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni, Evropske agencije za varnost hrane, Evropske agencije za zdravila ter Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja o protimikrobni odpornosti s poudarkom na zoontskih okužbah, objavljene v glasilu EFSA Journal 2009; 7(11):1372,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o odpornosti na antibiotike (O-000048/2011 – B7-0304/2011) z dne 1. marca 2011 o protimikrobni odpornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o odpornosti na antibiotike (O-000048/2011 – B7-0304/2011) z dne 1. marca 2011 o protimikrobni odpornosti,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije o medicinskem vplivu uporabe protimikrobnih zdravil pri živalih za prehrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije o medicinskem vplivu uporabe protimikrobnih zdravil pri živalih za prehrano,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o predlogu za priporočilo Sveta o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil v humani medicini (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o predlogu za priporočilo Sveta o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil v humani medicini (3),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je protimikrobna odpornost za evropski živinorejski sektor vprašanje zdravja živali, zlasti kadar zdravljenje ni uspešno; ker je več držav članic že izdalo smernice o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil, zaradi česar se je zmanjšala njihova uporaba, |
| --- | --- |

A.

ker je protimikrobna odpornost za evropski živinorejski sektor vprašanje zdravja živali, zlasti kadar zdravljenje ni uspešno; ker je več držav članic že izdalo smernice o preudarni uporabi protimikrobnih zdravil, zaradi česar se je zmanjšala njihova uporaba,

| B. | ker ima živinoreja (pridelava mlečnih izdelkov, govedine, svinjine, perutnine, jajc, ovčjega in kozjega mleka ter mesa) veliko vlogo v evropskem kmetijskem gospodarstvu, |
| --- | --- |

B.

ker ima živinoreja (pridelava mlečnih izdelkov, govedine, svinjine, perutnine, jajc, ovčjega in kozjega mleka ter mesa) veliko vlogo v evropskem kmetijskem gospodarstvu,

| C. | ker je glavni cilj kmetov ohraniti živino zdravo in produktivno s pomočjo dobrih kmetijskih praks (higiene, ustrezne krme, reje, odgovornega upravljanja zdravja živali), |
| --- | --- |

C.

ker je glavni cilj kmetov ohraniti živino zdravo in produktivno s pomočjo dobrih kmetijskih praks (higiene, ustrezne krme, reje, odgovornega upravljanja zdravja živali),

| D. | ker živali kljub ukrepom kmetom zbolijo in jih je treba zdraviti, |
| --- | --- |

D.

ker živali kljub ukrepom kmetom zbolijo in jih je treba zdraviti,

| E. | ker so protimikrobna zdravila ob pravilni uporabi uspešno orodje v pomoč kmetom pri ohranjanju zdravja in produktivnosti njihove živine ter zagotavljanju njenega dobrega počutja, |
| --- | --- |

E.

ker so protimikrobna zdravila ob pravilni uporabi uspešno orodje v pomoč kmetom pri ohranjanju zdravja in produktivnosti njihove živine ter zagotavljanju njenega dobrega počutja,

| F. | ker se mora evropski živinorejski sektor v prihodnje zanesti na varnost in učinkovitost zdravljenja s protimikrobnimi zdravili, |
| --- | --- |

F.

ker se mora evropski živinorejski sektor v prihodnje zanesti na varnost in učinkovitost zdravljenja s protimikrobnimi zdravili,

| G. | ker je treba pri dajanju protimikrobnih zdravil živalim in ljudem upoštevati potencialno tveganje protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

G.

ker je treba pri dajanju protimikrobnih zdravil živalim in ljudem upoštevati potencialno tveganje protimikrobne odpornosti,

| H. | ker se precejšen del protimikrobnih zdravil predpisuje za živali in ker protimikrobna odpornost prizadene ljudi in živali ter lahko prehaja z enih na druge, kar predstavlja pomembno horizontalno vprašanje, ki zahteva usklajen pristop na ravni Unije, |
| --- | --- |

H.

ker se precejšen del protimikrobnih zdravil predpisuje za živali in ker protimikrobna odpornost prizadene ljudi in živali ter lahko prehaja z enih na druge, kar predstavlja pomembno horizontalno vprašanje, ki zahteva usklajen pristop na ravni Unije,

| I. | ker protimikrobno odpornost pri ljudeh pogosto povzročijo neustrezni odmerki antibiotikov, nepravilno zdravljenje in stalna izpostavljenost patogenov protimikrobnim zdravilom v bolnišnicah, |
| --- | --- |

I.

ker protimikrobno odpornost pri ljudeh pogosto povzročijo neustrezni odmerki antibiotikov, nepravilno zdravljenje in stalna izpostavljenost patogenov protimikrobnim zdravilom v bolnišnicah,

| J. | ker prenos patogenih bakterij z geni za protimikrobno odpornost posebej ogroža ljudi, kot so kmetje in delavci na kmetijah, ki so v vsakodnevnem stiku z živalmi, |
| --- | --- |

J.

ker prenos patogenih bakterij z geni za protimikrobno odpornost posebej ogroža ljudi, kot so kmetje in delavci na kmetijah, ki so v vsakodnevnem stiku z živalmi,

| K. | ker lahko velika gostota živali poveča stopnjo obolevnosti; ker je lahko neustrezna uporaba protimikrobnih sredstev pri živalih na splošno tvegana zaradi razvoja odpornosti nanje s posledicami za zdravje ljudi in živali, |
| --- | --- |

K.

ker lahko velika gostota živali poveča stopnjo obolevnosti; ker je lahko neustrezna uporaba protimikrobnih sredstev pri živalih na splošno tvegana zaradi razvoja odpornosti nanje s posledicami za zdravje ljudi in živali,

| L. | ker morda niso dovolj pojasnjene vloga živali, hrane živalskega izvora in odpornih bakterij v živinoreji pri prenosu protimikrobne odpornosti na ljudi ter morebitne nevarnosti, ki jih to povzroči, |
| --- | --- |

L.

ker morda niso dovolj pojasnjene vloga živali, hrane živalskega izvora in odpornih bakterij v živinoreji pri prenosu protimikrobne odpornosti na ljudi ter morebitne nevarnosti, ki jih to povzroči,

| M. | ker uporaba protimikrobnih zdravil v subterapevtskih odmerkih v daljšem obdobju na splošno pomeni večjo nevarnost za razvoj in/ali povečanje in širjenje protimikrobne odpornosti v primerjavi s terapevtskim zdravljenjem, |
| --- | --- |

M.

ker uporaba protimikrobnih zdravil v subterapevtskih odmerkih v daljšem obdobju na splošno pomeni večjo nevarnost za razvoj in/ali povečanje in širjenje protimikrobne odpornosti v primerjavi s terapevtskim zdravljenjem,

| N. | ker je v Evropski uniji prepovedana uporaba protimikrobnih zdravil v subterapevtskih odmerkih, |
| --- | --- |

N.

ker je v Evropski uniji prepovedana uporaba protimikrobnih zdravil v subterapevtskih odmerkih,

| O. | ker bi manjša uporaba protimikrobnih zdravil dolgoročno pomenila nižje stroške za kmete in družbo na splošno, če se ohrani učinkovitost protimikrobnih zdravil, |
| --- | --- |

O.

ker bi manjša uporaba protimikrobnih zdravil dolgoročno pomenila nižje stroške za kmete in družbo na splošno, če se ohrani učinkovitost protimikrobnih zdravil,

| P. | ker lahko prekomerna in neustrezna uporaba biocidov prav tako prispeva k protimikrobni odpornosti, |
| --- | --- |

P.

ker lahko prekomerna in neustrezna uporaba biocidov prav tako prispeva k protimikrobni odpornosti,

| Q. | ker lahko tudi kemična dekontaminacija zaklanih živali, ki je v Evropi nezakonita, prispeva k protimikrobni odpornosti, |
| --- | --- |

Q.

ker lahko tudi kemična dekontaminacija zaklanih živali, ki je v Evropi nezakonita, prispeva k protimikrobni odpornosti,

| R. | ker je hrana lahko pomemben prenašalec protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

R.

ker je hrana lahko pomemben prenašalec protimikrobne odpornosti,

| S. | ker so lahko prenašalci tudi živali, ki niso namenjene prehrani, kot so hišni ljubljenčki, in ker lahko olajšajo prenašanje protimikrobne odpornosti, saj se protimikrobna zdravila namenjena za uporabo v humani medicini uporabljajo tudi v druge namene, |
| --- | --- |

S.

ker so lahko prenašalci tudi živali, ki niso namenjene prehrani, kot so hišni ljubljenčki, in ker lahko olajšajo prenašanje protimikrobne odpornosti, saj se protimikrobna zdravila namenjena za uporabo v humani medicini uporabljajo tudi v druge namene,

| T. | ker si sodobne živinoreje ni mogoče predstavljati brez možnosti uporabe protimikrobnih zdravil za zdravljenje in ker bi dobro zdravje živali ter odgovorna uporaba protimikrobnih zdravil prispevala k preprečevanju širjenja protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

T.

ker si sodobne živinoreje ni mogoče predstavljati brez možnosti uporabe protimikrobnih zdravil za zdravljenje in ker bi dobro zdravje živali ter odgovorna uporaba protimikrobnih zdravil prispevala k preprečevanju širjenja protimikrobne odpornosti,

| U. | ker se protimikrobna odpornost pri živalih razlikuje med posameznimi vrstami in oblikami živinoreje, |
| --- | --- |

U.

ker se protimikrobna odpornost pri živalih razlikuje med posameznimi vrstami in oblikami živinoreje,

| V. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 poudaril povezavo med zdravjem živali in javnim zdravjem ter pozval Komisijo in države članice, naj se odgovorno lotijo vedno večjega problema protimikrobne odpornosti pri živalih, |
| --- | --- |

V.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 poudaril povezavo med zdravjem živali in javnim zdravjem ter pozval Komisijo in države članice, naj se odgovorno lotijo vedno večjega problema protimikrobne odpornosti pri živalih,

| W. | ker je Evropski parlament še posebej pozval Komisijo, naj zbira in analizira podatke o uporabi veterinarskih proizvodov, vključno s protimikrobnimi zdravili, da bi zagotovila učinkovito uporabo tovrstnih proizvodov, |
| --- | --- |

W.

ker je Evropski parlament še posebej pozval Komisijo, naj zbira in analizira podatke o uporabi veterinarskih proizvodov, vključno s protimikrobnimi zdravili, da bi zagotovila učinkovito uporabo tovrstnih proizvodov,

Skupno zbiranje podatkov

| 1. | pozdravlja prizadevanja Komisije in njenih agencij pri skupnem zbiranju podatkov na tem področju, zlasti pobudo iz leta 2009 za ustanovitev evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini; obžaluje, da se vse države članice še niso pridružile mreži evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini, in poziva še več držav, naj to storijo; poziva Komisijo, naj mreži evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini nameni zadostna finančna sredstva za izvajanje nalog; poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje ustrezen pravni okvir, da bodo države članice lahko učinkovito zbirale podatke; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja Komisije in njenih agencij pri skupnem zbiranju podatkov na tem področju, zlasti pobudo iz leta 2009 za ustanovitev evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini; obžaluje, da se vse države članice še niso pridružile mreži evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini, in poziva še več držav, naj to storijo; poziva Komisijo, naj mreži evropskega nadzora rabe protimikrobnih sredstev v veterini nameni zadostna finančna sredstva za izvajanje nalog; poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje ustrezen pravni okvir, da bodo države članice lahko učinkovito zbirale podatke;

| 2. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za zbiranje podatkov, ki bo usklajeno in primerljivo, tudi z dejavnostmi, ki potekajo v tretjih državah, na primer v Združenih državah; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za zbiranje podatkov, ki bo usklajeno in primerljivo, tudi z dejavnostmi, ki potekajo v tretjih državah, na primer v Združenih državah;

| 3. | priznava, da sta ustrezno zbiranje in analiza primerljivih podatkov o prodaji veterinarskih proizvodov – ter njihova uporaba na živalih – pomemben prvi korak; poudarja, da je treba pridobiti celostno podobo o tem, kdaj, kje, kako in na katerih živalih se sedaj uporabljajo protimikrobna sredstva, ne da bi ustvarili dodatna finančna ali upravna bremena za kmete ali druge lastnike živali; |
| --- | --- |

3.

priznava, da sta ustrezno zbiranje in analiza primerljivih podatkov o prodaji veterinarskih proizvodov – ter njihova uporaba na živalih – pomemben prvi korak; poudarja, da je treba pridobiti celostno podobo o tem, kdaj, kje, kako in na katerih živalih se sedaj uporabljajo protimikrobna sredstva, ne da bi ustvarili dodatna finančna ali upravna bremena za kmete ali druge lastnike živali;

| 4. | poudarja, da je treba podatke zbrati, pa tudi ustrezno analizirati, dognanja uporabiti v praksi in uvesti potrebne ukrepe na ravni Evropske unije in držav članic, pri tem pa upoštevati tudi razlike med vrstami živali in oblikami živinoreje; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba podatke zbrati, pa tudi ustrezno analizirati, dognanja uporabiti v praksi in uvesti potrebne ukrepe na ravni Evropske unije in držav članic, pri tem pa upoštevati tudi razlike med vrstami živali in oblikami živinoreje;

| 5. | priznava, da je treba take podatke postaviti v kontekst, saj se kmetijske prakse in njihova intenzivnost med državami članicami razlikujejo; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je treba take podatke postaviti v kontekst, saj se kmetijske prakse in njihova intenzivnost med državami članicami razlikujejo;

Raziskave

| 6. | poziva, naj se opravijo dodatne raziskave novih protimikrobnih zdravil, pa tudi drugih možnosti (cepljenje, biološka zaščita, reja za boljšo odpornost) in strategij, ki temeljijo na dokazih, da bi preprečili in nadzirali nalezljive bolezni živali; glede tega poudarja pomen okvirnih raziskovalnih programov EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti dobre sisteme za živinorejo, ki bodo zmanjšali potrebo po predpisovanju antibiotkov; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se opravijo dodatne raziskave novih protimikrobnih zdravil, pa tudi drugih možnosti (cepljenje, biološka zaščita, reja za boljšo odpornost) in strategij, ki temeljijo na dokazih, da bi preprečili in nadzirali nalezljive bolezni živali; glede tega poudarja pomen okvirnih raziskovalnih programov EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti dobre sisteme za živinorejo, ki bodo zmanjšali potrebo po predpisovanju antibiotkov;

| 7. | poziva, naj se raziskovalni viri iz humane in veterinarske medicine bolje uskladijo z oblikovanjem mreže obstoječih raziskovalnih inštitutov; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se raziskovalni viri iz humane in veterinarske medicine bolje uskladijo z oblikovanjem mreže obstoječih raziskovalnih inštitutov;

| 8. | poziva k raziskavam o vlogi živali, hrane živalskega izvora, sonaravnih sistemov reje vključno z odpornimi vrstami, življenjske dobe živali, boljšega upravljanja čred, zgodnjega preprečevanja bolezni, gibanja in dostopa do proste reje, nižje gostoti živali in drugih pogojev, ki zagotavljajo izpolnjevanje bioloških potreb živali; meni, da se je treba posvetiti tudi odpornim bakterijam v živinoreji, prenosu protimikrobne odpornosti na ljudi ter morebitnim nevarnosti, ki jih to povzroči; |
| --- | --- |

8.

poziva k raziskavam o vlogi živali, hrane živalskega izvora, sonaravnih sistemov reje vključno z odpornimi vrstami, življenjske dobe živali, boljšega upravljanja čred, zgodnjega preprečevanja bolezni, gibanja in dostopa do proste reje, nižje gostoti živali in drugih pogojev, ki zagotavljajo izpolnjevanje bioloških potreb živali; meni, da se je treba posvetiti tudi odpornim bakterijam v živinoreji, prenosu protimikrobne odpornosti na ljudi ter morebitnim nevarnosti, ki jih to povzroči;

Spremljanje in nadzor

| 9. | poziva države članice, naj redno sistematično spremljajo in nadzorujejo protimikrobno odpornost tako pri živalih za hrano kot pri hišnih ljubljenčkih, ne da bi ustvarjale dodatne finančne in upravne obremenitve za kmete, druge lastnike živali ali veterinarje; poudarja, da morajo biti na enotnem dostopnem mestu na voljo poenoteni podatki, vključno z informacijami o dejavnikih tveganja; poudarja, da so potrebna letna poročila držav članic s podatki, kar bi omogočilo primerjavo na evropski ravni; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj redno sistematično spremljajo in nadzorujejo protimikrobno odpornost tako pri živalih za hrano kot pri hišnih ljubljenčkih, ne da bi ustvarjale dodatne finančne in upravne obremenitve za kmete, druge lastnike živali ali veterinarje; poudarja, da morajo biti na enotnem dostopnem mestu na voljo poenoteni podatki, vključno z informacijami o dejavnikih tveganja; poudarja, da so potrebna letna poročila držav članic s podatki, kar bi omogočilo primerjavo na evropski ravni;

| 10. | poziva, naj se v prihodnjih proračunih za Urad za prehrano in veterinarstvo ter Evropsko agencijo za varnost hrane odraža večja potreba po nadaljnjih pregledih in analizah na tem področju; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se v prihodnjih proračunih za Urad za prehrano in veterinarstvo ter Evropsko agencijo za varnost hrane odraža večja potreba po nadaljnjih pregledih in analizah na tem področju;

| 11. | poziva vse udeležence, naj vsak na svojem področju delovanja, kot sta veterinarska medicina ali živinoreja, prizna svoj del odgovornosti za preprečevanje razvoja in širjenja protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

11.

poziva vse udeležence, naj vsak na svojem področju delovanja, kot sta veterinarska medicina ali živinoreja, prizna svoj del odgovornosti za preprečevanje razvoja in širjenja protimikrobne odpornosti;

| 12. | priporoča, naj se v skladu z znanstvenimi mnenji uvede usklajen nadzor protimikrobne odpornosti pri indikatorskih bakterijah (kot je E.coli in E. enterococci); |
| --- | --- |

12.

priporoča, naj se v skladu z znanstvenimi mnenji uvede usklajen nadzor protimikrobne odpornosti pri indikatorskih bakterijah (kot je E.coli in E. enterococci);

Ohranitev učinkovitosti protimikrobnih zdravil

| 13. | poudarja, da je končni cilj ohraniti protimikrobna zdravila kot učinkovito sredstvo za boj proti boleznim pri živalih in ljudeh in pri tem njihovo uporabo omejiti na nujno potrebno; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je končni cilj ohraniti protimikrobna zdravila kot učinkovito sredstvo za boj proti boleznim pri živalih in ljudeh in pri tem njihovo uporabo omejiti na nujno potrebno;

| 14. | poziva, naj se protimikrobna sredstva pri živalih uporabljajo previdno in odgovorno ter naj se veterinarjem in kmetom ponudi več informacij za zmanjšanje razvoja protimikrobne odpornosti poziva k izmenjavi najboljše prakse, kot je sprejetje smernic o preudarni rabi protimikrobnih zdravil kot pomembnem orodju v boju proti razvoju protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj se protimikrobna sredstva pri živalih uporabljajo previdno in odgovorno ter naj se veterinarjem in kmetom ponudi več informacij za zmanjšanje razvoja protimikrobne odpornosti poziva k izmenjavi najboljše prakse, kot je sprejetje smernic o preudarni rabi protimikrobnih zdravil kot pomembnem orodju v boju proti razvoju protimikrobne odpornosti;

| 15. | poziva k oblikovanju dobre živinorejske prakse, ki bi zmanjšala tveganje protimikrobne odpornosti; poudarja, da je treba to prakso uporabljati predvsem pri mladih živalih, zbranih od različnih rejcev, s čimer se povečuje tveganje za prenosljive bolezni; |
| --- | --- |

15.

poziva k oblikovanju dobre živinorejske prakse, ki bi zmanjšala tveganje protimikrobne odpornosti; poudarja, da je treba to prakso uporabljati predvsem pri mladih živalih, zbranih od različnih rejcev, s čimer se povečuje tveganje za prenosljive bolezni;

| 16. | poziva države članice in Urad za prehrano in veterinarstvo, naj zagotovijo boljši nadzor nad izvajanjem prepovedi uporabe protimikrobnih zdravil kot spodbujevalcev rasti iz leta 2006; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice in Urad za prehrano in veterinarstvo, naj zagotovijo boljši nadzor nad izvajanjem prepovedi uporabe protimikrobnih zdravil kot spodbujevalcev rasti iz leta 2006;

| 17. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za mednarodno prepoved protimikrobnih zdravil kot spodbujevalcev rasti v živalski krmi ter naj to vprašanje obravnava v dvostranskih pogajanjih s tretjimi državami, na primer z Združenimi državami Amerike; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za mednarodno prepoved protimikrobnih zdravil kot spodbujevalcev rasti v živalski krmi ter naj to vprašanje obravnava v dvostranskih pogajanjih s tretjimi državami, na primer z Združenimi državami Amerike;

| 18. | poziva Komisijo, naj oceni in spremlja, kako države članice izvajajo in uporabljajo ustrezno veljavno evropsko zakonodajo o protimikrobnih zdravilih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj oceni in spremlja, kako države članice izvajajo in uporabljajo ustrezno veljavno evropsko zakonodajo o protimikrobnih zdravilih;

| 19. | poziva Komisijo, naj v okviru strategije EU za zdravstveno varstvo živali razvijejo širok večletni akcijski načrt boja proti protimikrobni odpornosti; meni, da bi ta akcijski načrt moral zajemati vse živali iz strategije EU o dobrem počutju živali, tudi hišne ljubljenčke, ter poudarja logično povezavo med zdravjem živali in uporabo protimikrobnih zdravil, kot tudi povezavo med zdravjem živali in zdravjem ljudi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj v okviru strategije EU za zdravstveno varstvo živali razvijejo širok večletni akcijski načrt boja proti protimikrobni odpornosti; meni, da bi ta akcijski načrt moral zajemati vse živali iz strategije EU o dobrem počutju živali, tudi hišne ljubljenčke, ter poudarja logično povezavo med zdravjem živali in uporabo protimikrobnih zdravil, kot tudi povezavo med zdravjem živali in zdravjem ljudi;

| 20. | meni, da bi moral akcijski načrt vsebovati podroben pregled različnih načinov preventivne uporabe protimikrobnih zdravil, da bi rešili spor glede tega, kaj je rutinska in kaj sprejemljiva preventiva; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi moral akcijski načrt vsebovati podroben pregled različnih načinov preventivne uporabe protimikrobnih zdravil, da bi rešili spor glede tega, kaj je rutinska in kaj sprejemljiva preventiva;

| 21. | ker predelane živalske beljakovine iz neprežvekovalcev same po sebi kažejo koristi za zdravje živali in prehrano, kar lahko bistveno prispeva k uravnoteženi prehrani monogastričnih živali, tudi gojenih rib, in hkrati k manjši uporabi protimikrobnih zdravil, zato poziva Evropsko komisijo, naj odpravi sedanje omejitve pod pogoji, s katerimi bi zagotovili najvišjo raven varnosti hrane; |
| --- | --- |

21.

ker predelane živalske beljakovine iz neprežvekovalcev same po sebi kažejo koristi za zdravje živali in prehrano, kar lahko bistveno prispeva k uravnoteženi prehrani monogastričnih živali, tudi gojenih rib, in hkrati k manjši uporabi protimikrobnih zdravil, zato poziva Evropsko komisijo, naj odpravi sedanje omejitve pod pogoji, s katerimi bi zagotovili najvišjo raven varnosti hrane;

*

* *

| 22. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 89.

(2)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 25.

(3)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 106.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/135

---

Četrtek, 12. maj 2011Kulturne razsežnosti zunanjega delovanja EU

P7_TA(2011)0239

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (2010/2161(INI))

2012/C 377 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe EU,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja (Unescova konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca iz leta 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja (Unescova konvencija),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus 2011–2013) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus 2011–2013) (3),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 1983/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 1983/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) (4),

| — | ob upoštevanju Sporočila o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije (KOM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije (KOM(2007)0242),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju evropske agende za kulturo (KOM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju evropske agende za kulturo (KOM(2010)0390),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o „Europeani – naslednji koraki“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o „Europeani – naslednji koraki“ (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. in 19. novembra 2010 o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014 (2010/C 325/01) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. in 19. novembra 2010 o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014 (2010/C 325/01) (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2008 o spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga v zunanjih odnosih Unije in njenih držav članic (2008/C 320/04) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2008 o spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga v zunanjih odnosih Unije in njenih držav članic (2008/C 320/04) (7),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov (2000) in zlasti njenih členov o človekovih pravicah, demokraciji in dobrem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov (2000) in zlasti njenih členov o človekovih pravicah, demokraciji in dobrem upravljanju,

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z dne 22. septembra 2010 z naslovom Uresničiti obljube: združeni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z dne 22. septembra 2010 z naslovom Uresničiti obljube: združeni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z dne 20. decembra 2010 z naslovom Kultura in razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov z dne 20. decembra 2010 z naslovom Kultura in razvoj,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP–EU, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (8), kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu (9) in kakor je bil drugič spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP–EU, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (8), kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu (9) in kakor je bil drugič spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju (10),

| — | ob upoštevanju protokola o sodelovanju v kulturi, ki je priložen modelu sporazuma o prosti trgovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola o sodelovanju v kulturi, ki je priložen modelu sporazuma o prosti trgovini,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0112/2011),

| A. | ker je EU kulturno raznolika skupnost vrednot, katere slogan „Združena v raznolikosti“ se izraža na različne načine, |
| --- | --- |

A.

ker je EU kulturno raznolika skupnost vrednot, katere slogan „Združena v raznolikosti“ se izraža na različne načine,

| B. | ker zaporedne širitve EU, mobilnost državljanov v skupnem evropskem prostoru, stari in novi tokovi preseljevanja ter vse vrste izmenjav z ostalim svetom prispevajo k tej kulturni raznolikosti, |
| --- | --- |

B.

ker zaporedne širitve EU, mobilnost državljanov v skupnem evropskem prostoru, stari in novi tokovi preseljevanja ter vse vrste izmenjav z ostalim svetom prispevajo k tej kulturni raznolikosti,

| C. | ker ima kultura resnično vrednost, bogati življenja ljudi ter poraja vzajemno razumevanje in spoštovanje, |
| --- | --- |

C.

ker ima kultura resnično vrednost, bogati življenja ljudi ter poraja vzajemno razumevanje in spoštovanje,

| D. | ker evropska agenda za kulturo zastavlja strateški cilj, da je treba spodbujati kulturo kot sestavni del mednarodnih odnosov Unije, |
| --- | --- |

D.

ker evropska agenda za kulturo zastavlja strateški cilj, da je treba spodbujati kulturo kot sestavni del mednarodnih odnosov Unije,

| E. | ker je kultura lahko in hkrati mora biti pospeševalec razvoja, vključevanja, inovacij, demokracije, človekovih pravic, izobraževanja, preprečevanja sporov in sprave, vzajemnega razumevanja, strpnosti in ustvarjalnosti, |
| --- | --- |

E.

ker je kultura lahko in hkrati mora biti pospeševalec razvoja, vključevanja, inovacij, demokracije, človekovih pravic, izobraževanja, preprečevanja sporov in sprave, vzajemnega razumevanja, strpnosti in ustvarjalnosti,

| F. | ker so Unija in njene države članice, državljani, podjetja in civilna družba tako v EU kot v tretjih državah osrednji akterji v kulturnih odnosih, |
| --- | --- |

F.

ker so Unija in njene države članice, državljani, podjetja in civilna družba tako v EU kot v tretjih državah osrednji akterji v kulturnih odnosih,

| G. | ker kulturne dobrine, vključno s športom, prispevajo k nematerialnemu razvoju in gospodarstvu EU ter spodbujajo ustvarjanje na znanju temelječe družbe, zlasti prek kulturnih industrij in turizma, |
| --- | --- |

G.

ker kulturne dobrine, vključno s športom, prispevajo k nematerialnemu razvoju in gospodarstvu EU ter spodbujajo ustvarjanje na znanju temelječe družbe, zlasti prek kulturnih industrij in turizma,

| H. | ker umetniki nastopajo v vlogi de facto kulturnih diplomatov, ki izmenjujejo in soočajo različne estetske, politične, moralne in socialne vrednote, |
| --- | --- |

H.

ker umetniki nastopajo v vlogi de facto kulturnih diplomatov, ki izmenjujejo in soočajo različne estetske, politične, moralne in socialne vrednote,

| I. | ker so lahko novi mediji in komunikacijske tehnologije, kot je internet, sredstvo za svobodo izražanja, pluralizem, izmenjavo informacij, človekove pravice, razvoj, svobodo zbiranja, demokracijo in vključevanje ter za olajšanje dostopa do kulturnih vsebin in izobraževanja, |
| --- | --- |

I.

ker so lahko novi mediji in komunikacijske tehnologije, kot je internet, sredstvo za svobodo izražanja, pluralizem, izmenjavo informacij, človekove pravice, razvoj, svobodo zbiranja, demokracijo in vključevanje ter za olajšanje dostopa do kulturnih vsebin in izobraževanja,

| J. | ker lahko kulturno sodelovanje in kulturni dialog, ki sta sestavna dela kulturne diplomacije, služita kot sredstvo za doseganje svetovnega miru in stabilnosti, |
| --- | --- |

J.

ker lahko kulturno sodelovanje in kulturni dialog, ki sta sestavna dela kulturne diplomacije, služita kot sredstvo za doseganje svetovnega miru in stabilnosti,

Kultura in evropske vrednote

| 1. | poudarja medsektorski značaj in pomen kulture za vsa področja življenja in meni, da jo je treba v skladu s členom 167(4) Pogodbe o delovanju EU upoštevati pri vseh zunanjih politikah EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja medsektorski značaj in pomen kulture za vsa področja življenja in meni, da jo je treba v skladu s členom 167(4) Pogodbe o delovanju EU upoštevati pri vseh zunanjih politikah EU;

| 2. | poudarja, da morajo vse institucije EU v celoti priznati vrednost kulture kot gonilne sile strpnosti in razumevanja ter kot orodja za rast in bolj vključujoče družbe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo vse institucije EU v celoti priznati vrednost kulture kot gonilne sile strpnosti in razumevanja ter kot orodja za rast in bolj vključujoče družbe;

| 3. | poziva k sodelovanju z regijami v vseh državah članicah pri oblikovanju, izvajanju in spodbujanju kulturnih politik; |
| --- | --- |

3.

poziva k sodelovanju z regijami v vseh državah članicah pri oblikovanju, izvajanju in spodbujanju kulturnih politik;

| 4. | poudarja, da so demokratične in temeljne svoboščine, kot so svoboda govora, svoboda tiska, pravica do življenja brez pomanjkanja, strahu, nestrpnosti in sovraštva, prost dostop do tiskanih in digitalnih informacij ter posebna pravica do povezovanja in komuniciranja, preko spleta in preko drugih medijev, pomembni osnovni pogoji za kulturno izražanje, kulturne izmenjave in kulturno raznolikost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so demokratične in temeljne svoboščine, kot so svoboda govora, svoboda tiska, pravica do življenja brez pomanjkanja, strahu, nestrpnosti in sovraštva, prost dostop do tiskanih in digitalnih informacij ter posebna pravica do povezovanja in komuniciranja, preko spleta in preko drugih medijev, pomembni osnovni pogoji za kulturno izražanje, kulturne izmenjave in kulturno raznolikost;

| 5. | znova poudarja pomen protokolov o sodelovanju v kulturi in njihove dodane vrednosti v dvostranskih sporazumih o razvoju in trgovini; odločno poziva Komisijo, naj predstavi svojo strategijo za prihodnje protokole o sodelovanju v kulturi ter naj se o njej posvetuje s Parlamentom in civilno družbo; |
| --- | --- |

5.

znova poudarja pomen protokolov o sodelovanju v kulturi in njihove dodane vrednosti v dvostranskih sporazumih o razvoju in trgovini; odločno poziva Komisijo, naj predstavi svojo strategijo za prihodnje protokole o sodelovanju v kulturi ter naj se o njej posvetuje s Parlamentom in civilno družbo;

| 6. | znova poudarja, da ima kultura vlogo v dvostranskih sporazumih o razvoju in trgovini ter pri ukrepih, kot so evropski instrumenti za razvojno sodelovanje, za stabilnost, za demokracijo in človekove pravice ter za predpristopno pomoč, evropska sosedska politika, vzhodno partnerstvo, Unija za Sredozemlje in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki vsi po vrsti namenjajo sredstva za kulturne programe; |
| --- | --- |

6.

znova poudarja, da ima kultura vlogo v dvostranskih sporazumih o razvoju in trgovini ter pri ukrepih, kot so evropski instrumenti za razvojno sodelovanje, za stabilnost, za demokracijo in človekove pravice ter za predpristopno pomoč, evropska sosedska politika, vzhodno partnerstvo, Unija za Sredozemlje in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki vsi po vrsti namenjajo sredstva za kulturne programe;

| 7. | poudarja, da je čezatlantsko sodelovanje ter sodelovanje z evropskimi sosedskimi državami pomembno za razvoj skupnih interesov in skupnih vrednot; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je čezatlantsko sodelovanje ter sodelovanje z evropskimi sosedskimi državami pomembno za razvoj skupnih interesov in skupnih vrednot;

| 8. | ceni javno-zasebno sodelovanje in močno vlogo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in evropskimi kulturnimi omrežji, pri obravnavi kulturnih vidikov v zunanjih odnosih EU; |
| --- | --- |

8.

ceni javno-zasebno sodelovanje in močno vlogo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in evropskimi kulturnimi omrežji, pri obravnavi kulturnih vidikov v zunanjih odnosih EU;

Programi EU

| 9. | je zaskrbljen zaradi razdrobljenosti zunanje kulturne politike in projektov EU, ki ovira strateško in učinkovito rabo kulturnih virov ter razvoj prepoznavne enotne strategije EU za kulturne vidike zunanjih odnosov EU; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi razdrobljenosti zunanje kulturne politike in projektov EU, ki ovira strateško in učinkovito rabo kulturnih virov ter razvoj prepoznavne enotne strategije EU za kulturne vidike zunanjih odnosov EU;

| 10. | poziva k racionalizaciji notranjih operacij na Komisiji po različnih generalnih direktoratih, ki so osredotočeni na zunanje odnose (zunanja politika, širitev, trgovina, razvoj), izobraževanje in kulturo ter digitalno agendo; |
| --- | --- |

10.

poziva k racionalizaciji notranjih operacij na Komisiji po različnih generalnih direktoratih, ki so osredotočeni na zunanje odnose (zunanja politika, širitev, trgovina, razvoj), izobraževanje in kulturo ter digitalno agendo;

| 11. | trdi, da lahko izmenjave v kulturi in izobraževanju potencialno okrepijo civilno družbo, pospešijo demokratizacijo, spodbudijo dobro vodenje, pospešijo razvoj znanj, prispevajo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter tvorijo podlago za trajno sodelovanje; |
| --- | --- |

11.

trdi, da lahko izmenjave v kulturi in izobraževanju potencialno okrepijo civilno družbo, pospešijo demokratizacijo, spodbudijo dobro vodenje, pospešijo razvoj znanj, prispevajo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter tvorijo podlago za trajno sodelovanje;

| 12. | podpira vse večjo udeležbo tretjih držav v programih EU za kulturo, mobilnost, mladino, izobraževanje in usposabljanje ter poziva k spodbujanju dostopa (mladih) državljanov iz tretjih držav, kot so evropske sosedske države, do teh programov; |
| --- | --- |

12.

podpira vse večjo udeležbo tretjih držav v programih EU za kulturo, mobilnost, mladino, izobraževanje in usposabljanje ter poziva k spodbujanju dostopa (mladih) državljanov iz tretjih držav, kot so evropske sosedske države, do teh programov;

| 13. | poziva k usklajeni strategiji za spodbujanje mobilnosti mladih in kulturnih delavcev, umetnikov in ustvarjalcev, razvoja v kulturi in izobraževanju (vključno z vzgojo za medije in pismenostjo na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij) ter dostopnosti umetniškega izražanja v vseh oblikah; zato spodbuja sinergije med programi za kulturo, šport, izobraževanje, medije, večjezičnost in mladino; |
| --- | --- |

13.

poziva k usklajeni strategiji za spodbujanje mobilnosti mladih in kulturnih delavcev, umetnikov in ustvarjalcev, razvoja v kulturi in izobraževanju (vključno z vzgojo za medije in pismenostjo na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij) ter dostopnosti umetniškega izražanja v vseh oblikah; zato spodbuja sinergije med programi za kulturo, šport, izobraževanje, medije, večjezičnost in mladino;

| 14. | spodbuja sodelovanje z izvajalci, posredniki in civilno družbo, tako v državah članicah kot v tretjih državah, pri oblikovanju in izvajanju zunanjih kulturnih politik ter pri spodbujanju kulturnih dogodkov in izmenjav, ki izboljšujejo vzajemno razumevanje, obenem pa ustrezno upoštevajo evropsko kulturno in jezikovno raznolikost; |
| --- | --- |

14.

spodbuja sodelovanje z izvajalci, posredniki in civilno družbo, tako v državah članicah kot v tretjih državah, pri oblikovanju in izvajanju zunanjih kulturnih politik ter pri spodbujanju kulturnih dogodkov in izmenjav, ki izboljšujejo vzajemno razumevanje, obenem pa ustrezno upoštevajo evropsko kulturno in jezikovno raznolikost;

| 15. | poziva k uvedbi kulturniškega vizuma za državljane tretjih držav, umetnike in druge zaposlene na področju kulture po zgledu že obstoječega programa za znanstveni vizum, ki se izvaja od leta 2005; hkrati poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za kratkoročne vizume, da bi odstranili ovire za mobilnost v kulturnem sektorju; |
| --- | --- |

15.

poziva k uvedbi kulturniškega vizuma za državljane tretjih držav, umetnike in druge zaposlene na področju kulture po zgledu že obstoječega programa za znanstveni vizum, ki se izvaja od leta 2005; hkrati poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za kratkoročne vizume, da bi odstranili ovire za mobilnost v kulturnem sektorju;

Mediji in nove informacijske tehnologije

| 16. | poudarja, da je pomembno, da Evropska unija po svetu ukrepa v korist spoštovanja svobode izražanja, svobode tiska ter prostega dostopa do avdiovizualnih medijev in novih informacijskih tehnologij, in sicer v skladu s predpisi na področju avtorskih pravic; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pomembno, da Evropska unija po svetu ukrepa v korist spoštovanja svobode izražanja, svobode tiska ter prostega dostopa do avdiovizualnih medijev in novih informacijskih tehnologij, in sicer v skladu s predpisi na področju avtorskih pravic;

| 17. | obsoja represivne režime, ki vse bolj cenzurirajo in nadzirajo internet, ter odločno poziva Komisijo in države članice, naj po vsem svetu spodbujajo internetno svobodo; |
| --- | --- |

17.

obsoja represivne režime, ki vse bolj cenzurirajo in nadzirajo internet, ter odločno poziva Komisijo in države članice, naj po vsem svetu spodbujajo internetno svobodo;

| 18. | ponovno zagovarja načelo nevtralnosti omrežja, katerega namen je zagotoviti, da internet ostane brezplačna in odprta tehnologija, ki spodbuja demokratično komunikacijo; |
| --- | --- |

18.

ponovno zagovarja načelo nevtralnosti omrežja, katerega namen je zagotoviti, da internet ostane brezplačna in odprta tehnologija, ki spodbuja demokratično komunikacijo;

| 19. | poudarja vlogo interneta kot orodja za promocijo evropske kulture in poziva države članice, naj nadaljujejo z naložbami v širokopasovni internet po vsej EU; |
| --- | --- |

19.

poudarja vlogo interneta kot orodja za promocijo evropske kulture in poziva države članice, naj nadaljujejo z naložbami v širokopasovni internet po vsej EU;

| 20. | podarja pomen novih medijev, zlasti interneta, kot svobodne, lahko dostopne ter uporabne komunikacijske in informacijske platforme, ki bi jih bilo treba dejavno uporabiti v okviru medkulturnega dialoga v EU in izven nje; poleg tega poudarja, kako pomembni so novi mediji za zagotavljanje dostopa do kulturnih dobrin in vsebin ter za večjo prepoznavnost evropske kulturne dediščine in zgodovine tako v EU kot zunaj nje, kar dokazujejo pomembni projekti, kot je Europeana; |
| --- | --- |

20.

podarja pomen novih medijev, zlasti interneta, kot svobodne, lahko dostopne ter uporabne komunikacijske in informacijske platforme, ki bi jih bilo treba dejavno uporabiti v okviru medkulturnega dialoga v EU in izven nje; poleg tega poudarja, kako pomembni so novi mediji za zagotavljanje dostopa do kulturnih dobrin in vsebin ter za večjo prepoznavnost evropske kulturne dediščine in zgodovine tako v EU kot zunaj nje, kar dokazujejo pomembni projekti, kot je Europeana;

| 21. | poziva Komisijo, naj vzpostavi osrednji spletni portal, ki bo po eni strani zagotavljal informacije o obstoječih programih EU, povezanih s kulturo v zunanjih odnosih EU, ter o načrtovanju in organiziranju kulturnih prireditev vseevropskega pomena prek predstavništev EU v tujini, po drugi strani pa bo tvoril osrednjo informacijsko platformo za mrežno povezovanje kulturnih delavcev, institucij in civilne družbe, hkrati pa bo usmerjal k drugim projektom EU, kot je Europeana; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj vzpostavi osrednji spletni portal, ki bo po eni strani zagotavljal informacije o obstoječih programih EU, povezanih s kulturo v zunanjih odnosih EU, ter o načrtovanju in organiziranju kulturnih prireditev vseevropskega pomena prek predstavništev EU v tujini, po drugi strani pa bo tvoril osrednjo informacijsko platformo za mrežno povezovanje kulturnih delavcev, institucij in civilne družbe, hkrati pa bo usmerjal k drugim projektom EU, kot je Europeana;

Kulturna diplomacija in kulturno sodelovanje

| 22. | poudarja pomen kulturne diplomacije in kulturnega sodelovanja za spodbujanje in promocijo interesov in vrednot držav članic in Evropske unije, ki sestavljajo evropsko kulturo, po vsem svetu; poudarja, da mora EU delovati kot (svetovni) akter z globalno perspektivo in globalno odgovornostjo; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen kulturne diplomacije in kulturnega sodelovanja za spodbujanje in promocijo interesov in vrednot držav članic in Evropske unije, ki sestavljajo evropsko kulturo, po vsem svetu; poudarja, da mora EU delovati kot (svetovni) akter z globalno perspektivo in globalno odgovornostjo;

| 23. | zatrjuje, da bi moralo biti zunanje delovanje EU v prvi vrsti osredotočeno na spodbujanje miru in sprave, človekovih pravic, mednarodne trgovine in gospodarskega razvoja, ne da bi pri tem zanemarili kulturne vidike diplomacije; |
| --- | --- |

23.

zatrjuje, da bi moralo biti zunanje delovanje EU v prvi vrsti osredotočeno na spodbujanje miru in sprave, človekovih pravic, mednarodne trgovine in gospodarskega razvoja, ne da bi pri tem zanemarili kulturne vidike diplomacije;

| 24. | poudarja potrebo po razvoju učinkovitih strategij za medkulturna pogajanja in meni, da bi lahko multikulturni pristop v ta namen prispeval k sklenitvi koristnih in enakopravnih sporazumov med EU in partnerskimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po razvoju učinkovitih strategij za medkulturna pogajanja in meni, da bi lahko multikulturni pristop v ta namen prispeval k sklenitvi koristnih in enakopravnih sporazumov med EU in partnerskimi tretjimi državami;

| 25. | poziva, naj bo ena oseba na vsakem tujem predstavništvu EU odgovorna za usklajevanje kulturnih odnosov in interakcije med EU in tretjimi državami ter za promocijo evropske kulture v tesnem sodelovanju s kulturnimi akterji in mrežnimi organizacijami, kakršna je EUNIC; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj bo ena oseba na vsakem tujem predstavništvu EU odgovorna za usklajevanje kulturnih odnosov in interakcije med EU in tretjimi državami ter za promocijo evropske kulture v tesnem sodelovanju s kulturnimi akterji in mrežnimi organizacijami, kakršna je EUNIC;

| 26. | poudarja, da je treba ubrati celovit pristop h kulturnemu posredovanju in kulturni izmenjavi ter vlogi kulture pri pospeševanju demokratizacije in spoštovanja človekovih pravic, preprečevanju konfliktov in gradnji miru; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba ubrati celovit pristop h kulturnemu posredovanju in kulturni izmenjavi ter vlogi kulture pri pospeševanju demokratizacije in spoštovanja človekovih pravic, preprečevanju konfliktov in gradnji miru;

| 27. | spodbuja začetek političnih dialogov o kulturi za krepitev stikov med ljudmi, kot je nedavno začeti dialog med EU in Indijo; |
| --- | --- |

27.

spodbuja začetek političnih dialogov o kulturi za krepitev stikov med ljudmi, kot je nedavno začeti dialog med EU in Indijo;

| 28. | spodbuja opredelitev prednostnih nalog, ki bodo neposredno vezane na kulturno razsežnost v okviru EIDHR, vključno s krepitvijo pravne države, obvladovanjem in preprečevanjem konfliktov, sodelovanjem civilne družbe in vlogo novih tehnologij pri svobodi govora, demokratični udeležbi in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

28.

spodbuja opredelitev prednostnih nalog, ki bodo neposredno vezane na kulturno razsežnost v okviru EIDHR, vključno s krepitvijo pravne države, obvladovanjem in preprečevanjem konfliktov, sodelovanjem civilne družbe in vlogo novih tehnologij pri svobodi govora, demokratični udeležbi in človekovih pravicah;

Zunanji odnosi EU in Evropska služba za zunanje delovanje

| 29. | pričakuje, da bo osnutek organigrama Evropske službe za zunanje delovanje vseboval delovna mesta v zvezi s kulturnimi vidiki, ter predlaga vzpostavitev usklajevalnega oddelka v ta namen; |
| --- | --- |

29.

pričakuje, da bo osnutek organigrama Evropske službe za zunanje delovanje vseboval delovna mesta v zvezi s kulturnimi vidiki, ter predlaga vzpostavitev usklajevalnega oddelka v ta namen;

| 30. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj uskladita strateško uvedbo kulturnih vidikov zunanje politike, tako da kulturo dosledno in sistematično vključita v zunanje odnose EU in si prizadevata za dopolnjevanje zunanjih politik držav članic na področju kulture; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj uskladita strateško uvedbo kulturnih vidikov zunanje politike, tako da kulturo dosledno in sistematično vključita v zunanje odnose EU in si prizadevata za dopolnjevanje zunanjih politik držav članic na področju kulture;

| 31. | poziva, naj se uslužbencem Evropske službe za zunanje delovanje zagotovi ustrezno izobraževanje in dodatno usposabljanje o kulturnih in digitalnih vidikih zunanje politike, da bodo lahko delegacijam EU zagotovili usklajevanje na tem področju, naj bodo nacionalnim strokovnjakom in osebju s kulturnih inštitutov na voljo možnosti skupnega evropskega usposabljanja ter naj bodo izobraževalne zmogljivosti odprte za udeležbo na svetovni ravni; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj se uslužbencem Evropske službe za zunanje delovanje zagotovi ustrezno izobraževanje in dodatno usposabljanje o kulturnih in digitalnih vidikih zunanje politike, da bodo lahko delegacijam EU zagotovili usklajevanje na tem področju, naj bodo nacionalnim strokovnjakom in osebju s kulturnih inštitutov na voljo možnosti skupnega evropskega usposabljanja ter naj bodo izobraževalne zmogljivosti odprte za udeležbo na svetovni ravni;

| 32. | poziva k vključitvi generalnega direktorata za kulturno in digitalno diplomacijo v organizacijsko strukturo Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

32.

poziva k vključitvi generalnega direktorata za kulturno in digitalno diplomacijo v organizacijsko strukturo Evropske službe za zunanje delovanje;

| 33. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri oblikovanju svojih virov in pristojnosti na kulturnem področju sodeluje z mrežami, kot je EUNIC, da bo pridobila njihove izkušnje v samostojni povezovalni vlogi med državami članicami in posredniškimi kulturnimi organizacijami ter ustvarila in izkoriščala sinergije; |
| --- | --- |

33.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri oblikovanju svojih virov in pristojnosti na kulturnem področju sodeluje z mrežami, kot je EUNIC, da bo pridobila njihove izkušnje v samostojni povezovalni vlogi med državami članicami in posredniškimi kulturnimi organizacijami ter ustvarila in izkoriščala sinergije;

| 34. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj upošteva v EU nedavno ustanovljeno Oznako evropske kulturne dediščine kot instrument, ki ga je treba uporabiti pri stikih s tretjimi državami, da bi izboljšali poznavanje in širitev kulture in zgodovine evropskih narodov; |
| --- | --- |

34.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj upošteva v EU nedavno ustanovljeno Oznako evropske kulturne dediščine kot instrument, ki ga je treba uporabiti pri stikih s tretjimi državami, da bi izboljšali poznavanje in širitev kulture in zgodovine evropskih narodov;

| 35. | poziva Komisijo, naj vzpostavi medinstitucionalno projektno skupino za kulturo v zunanjih odnosih EU, ki bo razvijala in okrepila usklajevanje, racionalizacijo, strategije in izmenjavo najboljše prakse, pri čemer naj upošteva dejavnosti in pobude Sveta Evrope ter Evropskemu parlamentu poroča o delovanju te skupine; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj vzpostavi medinstitucionalno projektno skupino za kulturo v zunanjih odnosih EU, ki bo razvijala in okrepila usklajevanje, racionalizacijo, strategije in izmenjavo najboljše prakse, pri čemer naj upošteva dejavnosti in pobude Sveta Evrope ter Evropskemu parlamentu poroča o delovanju te skupine;

| 36. | predlaga, naj Evropska komisija Parlamentu redno posreduje poročilo o uresničevanju te resolucije o vlogi kulture v zunanjih odnosih EU; |
| --- | --- |

36.

predlaga, naj Evropska komisija Parlamentu redno posreduje poročilo o uresničevanju te resolucije o vlogi kulture v zunanjih odnosih EU;

| 37. | predlaga ustanovitev posebnih informacijskih sistemov za podporo mobilnosti umetnikov in drugih kulturnih delavcev, kot je predvidela študija z naslovom „Informacijski sistemi za podporo mobilnosti umetnikov in drugih kulturnih delavcev: študija izvedljivosti“ (11); |
| --- | --- |

37.

predlaga ustanovitev posebnih informacijskih sistemov za podporo mobilnosti umetnikov in drugih kulturnih delavcev, kot je predvidela študija z naslovom „Informacijski sistemi za podporo mobilnosti umetnikov in drugih kulturnih delavcev: študija izvedljivosti“ (11);

| 38. | odločno poziva Komisijo, naj v letu 2011 predlaga in sprejme zeleno knjigo o strategiji za kulturo in kulturno sodelovanje v zunanjem delovanju EU ter pripravi sporočilo na to temo; |
| --- | --- |

38.

odločno poziva Komisijo, naj v letu 2011 predlaga in sprejme zeleno knjigo o strategiji za kulturo in kulturno sodelovanje v zunanjem delovanju EU ter pripravi sporočilo na to temo;

| 39. | se zavzema za konkretne korake za spodbujanje gradnje zmogljivosti z udeležbo civilne družbe in financiranjem neodvisnih pobud; |
| --- | --- |

39.

se zavzema za konkretne korake za spodbujanje gradnje zmogljivosti z udeležbo civilne družbe in financiranjem neodvisnih pobud;

Konvencija Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja

| 40. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj tretje države spodbuja k oblikovanju kulturnih politik in jih redno poziva, naj ratificirajo in izvajajo Unescovo konvencijo; |
| --- | --- |

40.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj tretje države spodbuja k oblikovanju kulturnih politik in jih redno poziva, naj ratificirajo in izvajajo Unescovo konvencijo;

| 41. | opozarja države članice o pomembnosti zavez, ki so jih sprejele z ratifikacijo Unescove konvencije, ter da je za zaščito kulturne raznolikosti v svetu potrebna utemeljena in uravnotežena politika na področju digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

41.

opozarja države članice o pomembnosti zavez, ki so jih sprejele z ratifikacijo Unescove konvencije, ter da je za zaščito kulturne raznolikosti v svetu potrebna utemeljena in uravnotežena politika na področju digitalnih tehnologij;

| 42. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva dvojno naravo kulturnih dobrin in storitev pri pogajanjih o dvo- in večstranskih trgovinskih sporazumih in pri sklepanju kulturnih protokolov ter naj države v razvoju obravnava prednostno, kar je v skladu s členom 16 Unescove konvencije; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva dvojno naravo kulturnih dobrin in storitev pri pogajanjih o dvo- in večstranskih trgovinskih sporazumih in pri sklepanju kulturnih protokolov ter naj države v razvoju obravnava prednostno, kar je v skladu s členom 16 Unescove konvencije;

| 43. | pozdravlja nedavni podpis milijon EUR vrednega sporazuma med EU in Unescom o strokovni službi, ki bo podpirala upravljanje v kulturnem sektorju in vladam držav v razvoju omogočila, da uporabijo strokovno znanje pri snovanju uspešne in trajnostne kulturne politike; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja nedavni podpis milijon EUR vrednega sporazuma med EU in Unescom o strokovni službi, ki bo podpirala upravljanje v kulturnem sektorju in vladam držav v razvoju omogočila, da uporabijo strokovno znanje pri snovanju uspešne in trajnostne kulturne politike;

| 44. | spodbuja države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja prizadevanja za sodelovanje, da bi podprle izboljšave nacionalnih pravnih okvirov ter politik varovanja in ohranjanja kulturne dediščine in premoženja, v skladu z nacionalno zakonodajo in mednarodnimi pravnimi okviri, vključno z ukrepi za boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami in intelektualno lastnino; ter preprečevanjem nezakonite odtujitve kulturne dediščine in izdelkov kulturne dejavnosti, ob priznavanju pomena avtorskih pravic in pravic intelektualne lastnine, da bi kulturnim ustvarjalcem zagotovili preživetje; |
| --- | --- |

44.

spodbuja države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja prizadevanja za sodelovanje, da bi podprle izboljšave nacionalnih pravnih okvirov ter politik varovanja in ohranjanja kulturne dediščine in premoženja, v skladu z nacionalno zakonodajo in mednarodnimi pravnimi okviri, vključno z ukrepi za boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami in intelektualno lastnino; ter preprečevanjem nezakonite odtujitve kulturne dediščine in izdelkov kulturne dejavnosti, ob priznavanju pomena avtorskih pravic in pravic intelektualne lastnine, da bi kulturnim ustvarjalcem zagotovili preživetje;

| 45. | poziva k celoviti strategiji EU za mednarodno promocijo evropskih kulturnih dejavnosti in programov, ki bo temeljila na zaščiti raznolikosti ter dvojni naravi kulturnih dobrin in dejavnosti, vsebovala pa bo med drugim boljše usklajevanje že obstoječih zunanjepolitičnih programov EU s kulturnimi vsebinami in njihovo izvajanje v okviru sporazumov s tretjimi državami ter upoštevanje določb o kulturni združljivosti v pogodbah, načela subsidiarnosti in Unescove konvencije; |
| --- | --- |

45.

poziva k celoviti strategiji EU za mednarodno promocijo evropskih kulturnih dejavnosti in programov, ki bo temeljila na zaščiti raznolikosti ter dvojni naravi kulturnih dobrin in dejavnosti, vsebovala pa bo med drugim boljše usklajevanje že obstoječih zunanjepolitičnih programov EU s kulturnimi vsebinami in njihovo izvajanje v okviru sporazumov s tretjimi državami ter upoštevanje določb o kulturni združljivosti v pogodbah, načela subsidiarnosti in Unescove konvencije;

| 46. | poziva k jasni strategiji za zaščito in promocijo kulturne in naravne dediščine, tako oprijemljive kot neoprijemljive, ter za mednarodno sodelovanje na konfliktnih območjih, kakršno poteka prek organizacije Blue Shield, ki bo kulturi podelila vlogo pri preprečevanju konfliktov in ponovni vzpostavitvi miru; |
| --- | --- |

46.

poziva k jasni strategiji za zaščito in promocijo kulturne in naravne dediščine, tako oprijemljive kot neoprijemljive, ter za mednarodno sodelovanje na konfliktnih območjih, kakršno poteka prek organizacije Blue Shield, ki bo kulturi podelila vlogo pri preprečevanju konfliktov in ponovni vzpostavitvi miru;

| 47. | poziva k usposabljanju osebja, ki je napoteno na konfliktna in pokonfliktna območja, o kulturnih vidikih ukrepov, katerih namen je ohranjanje dediščine ter spodbujanje sprave, demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

47.

poziva k usposabljanju osebja, ki je napoteno na konfliktna in pokonfliktna območja, o kulturnih vidikih ukrepov, katerih namen je ohranjanje dediščine ter spodbujanje sprave, demokracije in človekovih pravic;

| 48. | želi zagotoviti, da se bodo operativni programi v obstoječih finančnih instrumentih osredotočali na poenostavitev, učinkovitost in usklajenost ukrepov EU; |
| --- | --- |

48.

želi zagotoviti, da se bodo operativni programi v obstoječih finančnih instrumentih osredotočali na poenostavitev, učinkovitost in usklajenost ukrepov EU;

| 49. | poziva k spodbujanju vloge kulture v instrumentu EIDHR, pri prizadevanjih za krepitev pravne države, obvladovanja in preprečevanja konfliktov, sodelovanja civilne družbe in vloge novih tehnologij pri svobodi govora, demokratični udeležbi in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

49.

poziva k spodbujanju vloge kulture v instrumentu EIDHR, pri prizadevanjih za krepitev pravne države, obvladovanja in preprečevanja konfliktov, sodelovanja civilne družbe in vloge novih tehnologij pri svobodi govora, demokratični udeležbi in človekovih pravicah;

| 50. | priznava, da je treba spoštovati vse človekove pravice iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Listine EU o temeljnih pravicah; zato priznava povezavo med kulturnimi pravicami, raznolikostjo in človekovimi pravicami ter nasprotuje uporabi kulturnih argumentov za upravičevanje kršenja človekovih pravic; |
| --- | --- |

50.

priznava, da je treba spoštovati vse človekove pravice iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Listine EU o temeljnih pravicah; zato priznava povezavo med kulturnimi pravicami, raznolikostjo in človekovimi pravicami ter nasprotuje uporabi kulturnih argumentov za upravičevanje kršenja človekovih pravic;

| 51. | predlaga vključitev poglavja o kulturi v letni pregled človekovih pravic in vključitev kulture v delo medparlamentarnih delegacij; |
| --- | --- |

51.

predlaga vključitev poglavja o kulturi v letni pregled človekovih pravic in vključitev kulture v delo medparlamentarnih delegacij;

| 52. | odločno poziva, naj se razvoj kulturnih dejavnosti ne izkorišča kot argument v prid omejevanju prostega gibanja kulturnih delavcev med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

52.

odločno poziva, naj se razvoj kulturnih dejavnosti ne izkorišča kot argument v prid omejevanju prostega gibanja kulturnih delavcev med EU in tretjimi državami;

| 53. | spodbuja vzpostavljanje kulturnih odnosov z državami, s katerimi ni vzpostavljeno še nobeno drugo partnerstvo, kot korak k razvoju nadaljnjih odnosov; |
| --- | --- |

53.

spodbuja vzpostavljanje kulturnih odnosov z državami, s katerimi ni vzpostavljeno še nobeno drugo partnerstvo, kot korak k razvoju nadaljnjih odnosov;

*

* *

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

(2)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(3)  UL L 288, 4.11.2009, str. 10.

(4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 44.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 16.

(6)  UL C 325, 2.12.2010, str. 1.

(7)  UL C 320, 16.12.2008, str. 10.

(8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(9)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(10)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(11)  Generalni direktorat Evropske komisije za izobraževanje in kulturo, marec 2009.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/142

---

Četrtek, 12. maj 2011Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij

P7_TA(2011)0240

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (2010/2156(INI))

2012/C 377 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je 20. oktobra 2005 sprejela Organizacija združenih narodov za izobraževanje, kulturo in znanost (Unesco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je 20. oktobra 2005 sprejela Organizacija združenih narodov za izobraževanje, kulturo in znanost (Unesco),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 3. januarja 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu (KOM(2007)0836), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 3. januarja 2008 o ustvarjalnih vsebinah na spletu na enotnem trgu (KOM(2007)0836),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o „Europeani – naslednji koraki“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o „Europeani – naslednji koraki“ (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o kulturi, ki spodbuja ustvarjalnost in inovacije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o kulturi, ki spodbuja ustvarjalnost in inovacije (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. junija 2010 z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (KOM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. junija 2010 z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (KOM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. avgusta 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. avgusta 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245/2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2009 z naslovom Avtorske pravice v gospodarstvu znanja (KOM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2009 z naslovom Avtorske pravice v gospodarstvu znanja (KOM(2009)0532),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (KOM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (KOM(2010)0183),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravne zadeve (A7-0143/2011),

| A. | ker je za kulturne in ustvarjalne industrije značilno, da imajo dvojno naravo, in sicer gospodarsko, ki z zaposlovanjem, gospodarsko rastjo in ustvarjanjem bogastva prispeva k gospodarskemu razvoju, pa tudi kulturno, ki se kaže v dejavnostih, ki spodbujajo družbeno in kulturno vključevanje posameznika v družbo, v sodelovanju pri promociji vrednot in kulturne identitete ter pri ustvarjanju evropske kulturne dediščine, |
| --- | --- |

A.

ker je za kulturne in ustvarjalne industrije značilno, da imajo dvojno naravo, in sicer gospodarsko, ki z zaposlovanjem, gospodarsko rastjo in ustvarjanjem bogastva prispeva k gospodarskemu razvoju, pa tudi kulturno, ki se kaže v dejavnostih, ki spodbujajo družbeno in kulturno vključevanje posameznika v družbo, v sodelovanju pri promociji vrednot in kulturne identitete ter pri ustvarjanju evropske kulturne dediščine,

| B. | ker jih ta dvojna narava razlikuje od drugih industrij, je treba upoštevati izvajanje politik in posebnih ukrepov, |
| --- | --- |

B.

ker jih ta dvojna narava razlikuje od drugih industrij, je treba upoštevati izvajanje politik in posebnih ukrepov,

| C. | ker Evropska unija na mednarodni ravni to posebnost priznava in spodbuja in je sprejela politiko, da bo ohranila svoje kulturno sodelovanje v STO ter ratificirala Unescovo Konvencijo |
| --- | --- |

C.

ker Evropska unija na mednarodni ravni to posebnost priznava in spodbuja in je sprejela politiko, da bo ohranila svoje kulturno sodelovanje v STO ter ratificirala Unescovo Konvencijo

| D. | ker splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) v svojem besedilu predvideva možnost, da se izvaja politika, namenjena varstvu kulturne različnosti, ki jo načrtno uporabljajo EU in njene države članice, |
| --- | --- |

D.

ker splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) v svojem besedilu predvideva možnost, da se izvaja politika, namenjena varstvu kulturne različnosti, ki jo načrtno uporabljajo EU in njene države članice,

| E. | ker je treba glede na člen 167(4) PDEU kulturo upoštevati tudi v drugih evropskih notranjih in zunanjih politikah ter v zvezi s tem v okviru trenutne globalizacije posvetiti posebno pozornost varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, |
| --- | --- |

E.

ker je treba glede na člen 167(4) PDEU kulturo upoštevati tudi v drugih evropskih notranjih in zunanjih politikah ter v zvezi s tem v okviru trenutne globalizacije posvetiti posebno pozornost varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov,

| F. | ker Unescova konvencija priznava pomembno vlogo kulturnih industrij pri proizvodnji, širjenju in zagotavljanju dostopa do velike raznolikosti kulturnih dobrin in storitev ter spodbuja mednarodno sodelovanje, |
| --- | --- |

F.

ker Unescova konvencija priznava pomembno vlogo kulturnih industrij pri proizvodnji, širjenju in zagotavljanju dostopa do velike raznolikosti kulturnih dobrin in storitev ter spodbuja mednarodno sodelovanje,

| G. | ker morajo države članice podpirati kulturo in ustvarjalnost kot temeljna dejavnika za ohranjanje in povečanje kulturne in naravne dediščine, ki ju je treba varovati in ohranjati ter tako spodbujati identifikacijske procese ter dvigati kulturno ozaveščenost državljanov, |
| --- | --- |

G.

ker morajo države članice podpirati kulturo in ustvarjalnost kot temeljna dejavnika za ohranjanje in povečanje kulturne in naravne dediščine, ki ju je treba varovati in ohranjati ter tako spodbujati identifikacijske procese ter dvigati kulturno ozaveščenost državljanov,

| H. | ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije v Evropski uniji pomembno vlogo pri spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti, pluralizma, socialne in teritorialne kohezije, a tudi pri demokratizaciji dostopa do kulture in spodbujanju medkulturnega dialoga v vsej EU, |
| --- | --- |

H.

ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije v Evropski uniji pomembno vlogo pri spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti, pluralizma, socialne in teritorialne kohezije, a tudi pri demokratizaciji dostopa do kulture in spodbujanju medkulturnega dialoga v vsej EU,

| I. | ker je kulturna raznolikost Evrope, zlasti njena bogata dediščina regionalnih jezikov in kultur, nenadomestljiva surovina za kulturne in ustvarjalne industrije, |
| --- | --- |

I.

ker je kulturna raznolikost Evrope, zlasti njena bogata dediščina regionalnih jezikov in kultur, nenadomestljiva surovina za kulturne in ustvarjalne industrije,

| J. | ker je treba v razpravi o vzpostavitvi enotnega trga za sektor ustvarjalnih vsebin posebno pozornost nameniti kulturnim in jezikovnim posebnostim, |
| --- | --- |

J.

ker je treba v razpravi o vzpostavitvi enotnega trga za sektor ustvarjalnih vsebin posebno pozornost nameniti kulturnim in jezikovnim posebnostim,

| K. | ker so kulturne in ustvarjalne industrije laboratoriji za inovacije na področju umetnosti, tehnike in upravljanja in ker omogočajo širše kroženje umetniških del in umetnikov na evropski in mednarodni ravni, |
| --- | --- |

K.

ker so kulturne in ustvarjalne industrije laboratoriji za inovacije na področju umetnosti, tehnike in upravljanja in ker omogočajo širše kroženje umetniških del in umetnikov na evropski in mednarodni ravni,

| L. | ker se sektor kulturnih in ustvarjalnih industrij krepi in njegova prepoznavnost zagotavlja z različnimi pobudami Evropskega parlamenta in Sveta Evrope, kot so na primer nagrada Evropa, nagrada LUX in kulturne turistične poti, |
| --- | --- |

L.

ker se sektor kulturnih in ustvarjalnih industrij krepi in njegova prepoznavnost zagotavlja z različnimi pobudami Evropskega parlamenta in Sveta Evrope, kot so na primer nagrada Evropa, nagrada LUX in kulturne turistične poti,

| M. | ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije pomembno vlogo pri ohranjanju specifičnih, dragocenih in edinstvenih spretnosti in veščin, ki so plod sodobne ustvarjalnosti in starih izkušenj; in ker so zlasti v nekaterih panogah (kot so moda, urarstvo, draguljarstvo) ročne spretnosti ter znanje obrtnikov in ustvarjalcev so temelj slovesa in svetovnega uspeha evropske sektorske industrije, |
| --- | --- |

M.

ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije pomembno vlogo pri ohranjanju specifičnih, dragocenih in edinstvenih spretnosti in veščin, ki so plod sodobne ustvarjalnosti in starih izkušenj; in ker so zlasti v nekaterih panogah (kot so moda, urarstvo, draguljarstvo) ročne spretnosti ter znanje obrtnikov in ustvarjalcev so temelj slovesa in svetovnega uspeha evropske sektorske industrije,

| N. | ker umetniki trenutno nimajo pravnega statusa na ravni EU, ki bi upošteval posebnosti njihove dejavnosti in kariere, zlasti glede mobilnosti, delovnih pogojev in socialnega varstva, |
| --- | --- |

N.

ker umetniki trenutno nimajo pravnega statusa na ravni EU, ki bi upošteval posebnosti njihove dejavnosti in kariere, zlasti glede mobilnosti, delovnih pogojev in socialnega varstva,

| O. | ker so ustvarjalne in kulturne industrije, ki zagotavljajo 5 milijonov delovnih mest in 2,6 % BDP EU, ena glavnih gonilnih sil za rast v EU, saj ustvarjajo nova delovna mesta, imajo ključno vlogo v svetovnih vrednostnih verigah, spodbujajo inovacije, prinašajo dodano vrednost kot dejavnik socialne kohezije ter so učinkovito orodje v boju proti sedanji recesiji, |
| --- | --- |

O.

ker so ustvarjalne in kulturne industrije, ki zagotavljajo 5 milijonov delovnih mest in 2,6 % BDP EU, ena glavnih gonilnih sil za rast v EU, saj ustvarjajo nova delovna mesta, imajo ključno vlogo v svetovnih vrednostnih verigah, spodbujajo inovacije, prinašajo dodano vrednost kot dejavnik socialne kohezije ter so učinkovito orodje v boju proti sedanji recesiji,

| P. | ker kulturne in ustvarjalne industrije vplivajo na skoraj vse druge gospodarske sektorje, ki jim nudijo inovacije, pomembne za konkurenčnost, zlasti v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, |
| --- | --- |

P.

ker kulturne in ustvarjalne industrije vplivajo na skoraj vse druge gospodarske sektorje, ki jim nudijo inovacije, pomembne za konkurenčnost, zlasti v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo,

| Q. | ker so te industrije gibalo gospodarstva v digitalni dobi, saj znatno prispevajo k inovacijam ter razmahu novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in ker prispevajo k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

Q.

ker so te industrije gibalo gospodarstva v digitalni dobi, saj znatno prispevajo k inovacijam ter razmahu novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in ker prispevajo k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020,

| R. | ker lahko ustvarjalne in kulturne industrije ustvarijo bogastvo in delovna mesta, če se jim v okviru evropske strategije za mednarodno konkurenčnost zagotovijo sredstva za zagotavljanje konkurenčnosti s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami držav zunaj EU, |
| --- | --- |

R.

ker lahko ustvarjalne in kulturne industrije ustvarijo bogastvo in delovna mesta, če se jim v okviru evropske strategije za mednarodno konkurenčnost zagotovijo sredstva za zagotavljanje konkurenčnosti s kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami držav zunaj EU,

| S. | ker je nekaj ljudi v ustvarjalnih in kulturnih industrijah samozaposlenih, |
| --- | --- |

S.

ker je nekaj ljudi v ustvarjalnih in kulturnih industrijah samozaposlenih,

| T. | ker so kulturne in ustvarjalne industrije trg v EU v porastu in so področje, kjer lahko države članice postanejo vodilne na svetovnem trgu, |
| --- | --- |

T.

ker so kulturne in ustvarjalne industrije trg v EU v porastu in so področje, kjer lahko države članice postanejo vodilne na svetovnem trgu,

| U. | ker je razvoj trgovine z blagom in storitvami kulturne in ustvarjalne industrije pomemben steber kulture, razvoja in demokracije, |
| --- | --- |

U.

ker je razvoj trgovine z blagom in storitvami kulturne in ustvarjalne industrije pomemben steber kulture, razvoja in demokracije,

| V. | ker je ustvarjalnost odvisna od dostopa do obstoječih znanj, del in ustvarjalnih vsebin, |
| --- | --- |

V.

ker je ustvarjalnost odvisna od dostopa do obstoječih znanj, del in ustvarjalnih vsebin,

| W. | ker je vloga kulturnih vsebin v digitalnem gospodarstvu poglavitnega pomena; ker bo digitalna rast v Evropi v prihodnje odvisna od ponudbe kakovostnih in raznolikih kulturnih vsebin, |
| --- | --- |

W.

ker je vloga kulturnih vsebin v digitalnem gospodarstvu poglavitnega pomena; ker bo digitalna rast v Evropi v prihodnje odvisna od ponudbe kakovostnih in raznolikih kulturnih vsebin,

| X. | ker digitalna doba tem industrijam odpira nove perspektive za uvedbo novih gospodarskih modelov, ki potrošnikom omogočajo dostop do raznolike in kakovostne ponudbe, |
| --- | --- |

X.

ker digitalna doba tem industrijam odpira nove perspektive za uvedbo novih gospodarskih modelov, ki potrošnikom omogočajo dostop do raznolike in kakovostne ponudbe,

| Y. | ker si industrija vsebin močno prizadeva za razvoj zakonite ponudbe kulturnih vsebin na spletu, vse zainteresirane strani pa bi morale združiti moči pri ozaveščanju o obstoječi zakoniti ponudbi teh vsebin, |
| --- | --- |

Y.

ker si industrija vsebin močno prizadeva za razvoj zakonite ponudbe kulturnih vsebin na spletu, vse zainteresirane strani pa bi morale združiti moči pri ozaveščanju o obstoječi zakoniti ponudbi teh vsebin,

| Z. | ker so časopisi in revije sestavine kulturnih industrij, pa tudi pluralistične in raznolike evropske medijske krajine, |
| --- | --- |

Z.

ker so časopisi in revije sestavine kulturnih industrij, pa tudi pluralistične in raznolike evropske medijske krajine,

| AA. | ker digitalna doba postavlja pred izziv tudi vzdržnost tradicionalnih sektorjev v teh industrijah, kot so knjižno založništvo, knjigotrštvo in tiskani mediji, |
| --- | --- |

AA.

ker digitalna doba postavlja pred izziv tudi vzdržnost tradicionalnih sektorjev v teh industrijah, kot so knjižno založništvo, knjigotrštvo in tiskani mediji,

| AB. | ker evropske kulturne in ustvarjalne industrije za svoj razcvet potrebujejo sodoben, dostopen in pravno varen sistem za zaščito pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

AB.

ker evropske kulturne in ustvarjalne industrije za svoj razcvet potrebujejo sodoben, dostopen in pravno varen sistem za zaščito pravic intelektualne lastnine,

| AC. | ker je bistveno zagotavljati umetniško in kulturno izobraževanje državljanov ter podpirati ustvarjanje, da bi razvijali ustvarjalnost ter poznavanje umetnosti, kulture, kulturne dediščine in kulturne raznolikosti Unije, izobraževanje pa mora poleg učenja o digitalnih pravicah obsegati tudi učenje o obveznostih, s čimer bi spodbudili boljše razumevanje in spoštovanje del, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

AC.

ker je bistveno zagotavljati umetniško in kulturno izobraževanje državljanov ter podpirati ustvarjanje, da bi razvijali ustvarjalnost ter poznavanje umetnosti, kulture, kulturne dediščine in kulturne raznolikosti Unije, izobraževanje pa mora poleg učenja o digitalnih pravicah obsegati tudi učenje o obveznostih, s čimer bi spodbudili boljše razumevanje in spoštovanje del, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine,

| AD. | ker se zaradi tehnološkega napredka informacijskih in telekomunikacijskih tehnologij nikakor ni spremenila temeljna potreba po zaščiti pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

AD.

ker se zaradi tehnološkega napredka informacijskih in telekomunikacijskih tehnologij nikakor ni spremenila temeljna potreba po zaščiti pravic intelektualne lastnine,

| AE. | ker je treba bolj spoštovati veljavni pravni okvir za zaščito teh pravic ter izvesti reforme, med drugim v zvezi s poenostavitvijo postopkov za izdajanje licenc v kulturnih industrijah, da se v celoti izkoristijo nove možnosti in zagotovi uravnotežen sistem zaščite pravic, ki bo upošteval interese ustvarjalcev in potrošnikov, |
| --- | --- |

AE.

ker je treba bolj spoštovati veljavni pravni okvir za zaščito teh pravic ter izvesti reforme, med drugim v zvezi s poenostavitvijo postopkov za izdajanje licenc v kulturnih industrijah, da se v celoti izkoristijo nove možnosti in zagotovi uravnotežen sistem zaščite pravic, ki bo upošteval interese ustvarjalcev in potrošnikov,

| AF. | ker je sodoben sistem blagovne znamke Unije bistven za zaščito vrednosti, ki jo predstavljajo naložbe evropskih podjetij v oblikovanje, ustvarjanje in inovacije, |
| --- | --- |

AF.

ker je sodoben sistem blagovne znamke Unije bistven za zaščito vrednosti, ki jo predstavljajo naložbe evropskih podjetij v oblikovanje, ustvarjanje in inovacije,

| AG. | ker je treba zagotoviti strateška vlaganja v kulturne in ustvarjalne industrije, zlasti z dostopom do financiranja, prilagojenega njihovim posebnostim in potrebam, da bodo lahko polno prispevale h krepitvi evropskega gospodarstva, |
| --- | --- |

AG.

ker je treba zagotoviti strateška vlaganja v kulturne in ustvarjalne industrije, zlasti z dostopom do financiranja, prilagojenega njihovim posebnostim in potrebam, da bodo lahko polno prispevale h krepitvi evropskega gospodarstva,

| AH. | ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije pomembno vlogo v razvoju ustvarjalnih središč na lokalni in regionalni ravni, ki skozi številne vmesnike, kot so lokalne oblasti, omogočajo večjo privlačnost regij, oblikovanje ter razvoj podjetij in delovnih mest, ukoreninjenih v lokalno in regionalno gospodarsko tkivo, spodbujajo turistično privlačnost regij in krepijo njihov profil ter spodbujajo sektor umetnosti in kulture ter ohranjanje, promocijo in pospeševanje evropske kulturne dediščine, |
| --- | --- |

AH.

ker imajo kulturne in ustvarjalne industrije pomembno vlogo v razvoju ustvarjalnih središč na lokalni in regionalni ravni, ki skozi številne vmesnike, kot so lokalne oblasti, omogočajo večjo privlačnost regij, oblikovanje ter razvoj podjetij in delovnih mest, ukoreninjenih v lokalno in regionalno gospodarsko tkivo, spodbujajo turistično privlačnost regij in krepijo njihov profil ter spodbujajo sektor umetnosti in kulture ter ohranjanje, promocijo in pospeševanje evropske kulturne dediščine,

| AI. | ker je zlasti treba upoštevati evropski instrument sosedstva in partnerstva in njegov regionalni akcijski načrt, odobren in financiran za obdobje 2011–2013, |
| --- | --- |

AI.

ker je zlasti treba upoštevati evropski instrument sosedstva in partnerstva in njegov regionalni akcijski načrt, odobren in financiran za obdobje 2011–2013,

| AJ. | ker je treba okrepiti vlogo evropske zveze ustvarjalnih industrij, |
| --- | --- |

AJ.

ker je treba okrepiti vlogo evropske zveze ustvarjalnih industrij,

Kulturne in ustvarjalne industrije kot gonilo Evropske unije

| 1. | poudarja, da je treba razčleniti kulturne in ustvarjalne industrije ter učinke njihovih dejavnosti na evropsko gospodarstvo, tako da se vsaka posebej opredeli in opiše, da bi prišle do izraza njihove značilnosti, da bi se bolje razumeli njihovi cilji in težave ter sprejemali učinkovitejši ukrepi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba razčleniti kulturne in ustvarjalne industrije ter učinke njihovih dejavnosti na evropsko gospodarstvo, tako da se vsaka posebej opredeli in opiše, da bi prišle do izraza njihove značilnosti, da bi se bolje razumeli njihovi cilji in težave ter sprejemali učinkovitejši ukrepi;

| 2. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za boljšo opredelitev ustvarjalnih in kulturnih industrij, da bi se poglobljeno analiziral njihov vpliv na dolgoročno rast in mednarodno konkurenčnost ter spodbudilo večje priznavanje specifičnih lastnosti tega sektorja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za boljšo opredelitev ustvarjalnih in kulturnih industrij, da bi se poglobljeno analiziral njihov vpliv na dolgoročno rast in mednarodno konkurenčnost ter spodbudilo večje priznavanje specifičnih lastnosti tega sektorja;

| 3. | poziva države članice, naj si močno prizadevajo za zaščito svoje kulturne dediščine ter ji nudijo podporo ob spoznanju, da je pogoj za razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij gospodarstvo, kjer sobivajo javne in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj si močno prizadevajo za zaščito svoje kulturne dediščine ter ji nudijo podporo ob spoznanju, da je pogoj za razvoj kulturnih in ustvarjalnih industrij gospodarstvo, kjer sobivajo javne in zasebne naložbe;

| 4. | meni, da bi morale biti kulturne in ustvarjalne industrije v središču novega evropskega političnega programa v skladu z gospodarskimi potrebami sektorja in možnostmi, ki jih omogoča digitalizacija, in ker mora prihodnji kulturni progam z bolj pragmatičnim in celovitejšim pristopom odsevati potrebe kulturnega in ustvarjalnega sektorja v digitalni dobi; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale biti kulturne in ustvarjalne industrije v središču novega evropskega političnega programa v skladu z gospodarskimi potrebami sektorja in možnostmi, ki jih omogoča digitalizacija, in ker mora prihodnji kulturni progam z bolj pragmatičnim in celovitejšim pristopom odsevati potrebe kulturnega in ustvarjalnega sektorja v digitalni dobi;

| 5. | priznava, da imajo kulturne in ustvarjalne industrije kot viri gospodarskih in družbenih inovacij veliko sposobnost ustvarjanja sinergij; |
| --- | --- |

5.

priznava, da imajo kulturne in ustvarjalne industrije kot viri gospodarskih in družbenih inovacij veliko sposobnost ustvarjanja sinergij;

| 6. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva podpirati, spodbujati in pospeševati razvoj okvira kulture in ustvarjalnosti z izpopolnjevanjem sistema sodelovanja med državami članicami in institucijami EU, ki bo temeljil na izmenjavi izkušenj o najboljši praksi, priporoča, naj Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti vključi lokalne in regionalne organe v postopek, ki bo sledil zeleni knjigi; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva podpirati, spodbujati in pospeševati razvoj okvira kulture in ustvarjalnosti z izpopolnjevanjem sistema sodelovanja med državami članicami in institucijami EU, ki bo temeljil na izmenjavi izkušenj o najboljši praksi, priporoča, naj Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti vključi lokalne in regionalne organe v postopek, ki bo sledil zeleni knjigi;

| 7. | poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo zaradi vse večjega pomena kulturnih in ustvarjalnih industrij ter zaradi okrepitve tega sektorja, ki je strateškega pomena za dosego ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pripravi belo knjigo zaradi vse večjega pomena kulturnih in ustvarjalnih industrij ter zaradi okrepitve tega sektorja, ki je strateškega pomena za dosego ciljev strategije Evropa 2020;

Izobraževanje, usposabljanje in ozaveščanje

| 8. | spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbujajo umetniško in kulturno izobraževanje (s posebnim poudarkom na ustvarjalnosti) v vseh starostnih skupinah, od osnovnošolskega do visokošolskega ali poklicnega izobraževanja, in naj razvija podjetniške sposobnosti kulturnikov, tudi prek vseživljenjskega učenja, še posebej na račun svoje vloge pri spodbujanja k ustvarjalnosti ter izobraževanju o pravilni uporabi IKT, pa tudi spoštovanju intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

8.

spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbujajo umetniško in kulturno izobraževanje (s posebnim poudarkom na ustvarjalnosti) v vseh starostnih skupinah, od osnovnošolskega do visokošolskega ali poklicnega izobraževanja, in naj razvija podjetniške sposobnosti kulturnikov, tudi prek vseživljenjskega učenja, še posebej na račun svoje vloge pri spodbujanja k ustvarjalnosti ter izobraževanju o pravilni uporabi IKT, pa tudi spoštovanju intelektualne lastnine;

| 9. | poudarja prednosti izobraževanja, ki povezuje teoretično znanje o kulturni in umetniški zgodovini z uporabnim umetniškim ustvarjanjem in upravljanjem s kulturnimi dobrinami v podjetjih, delavnicah itd., ter tako povečuje teoretično in praktično usposobljenost; |
| --- | --- |

9.

poudarja prednosti izobraževanja, ki povezuje teoretično znanje o kulturni in umetniški zgodovini z uporabnim umetniškim ustvarjanjem in upravljanjem s kulturnimi dobrinami v podjetjih, delavnicah itd., ter tako povečuje teoretično in praktično usposobljenost;

| 10. | poudarja pomen izobraževalnih programov, ki so osredotočeni na poklicno usposabljanje, razvoj idej in pripovedovanje zgodb, digitalna, tehnična, podjetniška in tržna znanja, vključno z uporabo družabnih omrežij in delavskih spretnosti; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen izobraževalnih programov, ki so osredotočeni na poklicno usposabljanje, razvoj idej in pripovedovanje zgodb, digitalna, tehnična, podjetniška in tržna znanja, vključno z uporabo družabnih omrežij in delavskih spretnosti;

| 11. | opozarja na možnosti za tesno sodelovanje in dialog med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, univerzami, raziskovalnimi središči, umetniškimi šolami in umetniškimi ustanovami, ki bi lahko nudili skupne programe usposabljanja in možnosti za vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

11.

opozarja na možnosti za tesno sodelovanje in dialog med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami, univerzami, raziskovalnimi središči, umetniškimi šolami in umetniškimi ustanovami, ki bi lahko nudili skupne programe usposabljanja in možnosti za vseživljenjsko učenje;

| 12. | opozarja Komisijo in države članice, da je nujno priznati poklicne kvalifikacije s področja kulturnih in ustvarjalnih industrij, spodbujati mobilnost študentov in predavateljev ter širiti izobraževalne in delovne prakse umetnikov in ustvarjalcev; |
| --- | --- |

12.

opozarja Komisijo in države članice, da je nujno priznati poklicne kvalifikacije s področja kulturnih in ustvarjalnih industrij, spodbujati mobilnost študentov in predavateljev ter širiti izobraževalne in delovne prakse umetnikov in ustvarjalcev;

| 13. | terja, da Komisija države članice pozove, naj dopolnijo okvir vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij in izobraževalnih programov, zlasti glede novih znanj in veščin, ki jih zahtevajo kulturne in ustvarjalne industrije; |
| --- | --- |

13.

terja, da Komisija države članice pozove, naj dopolnijo okvir vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij in izobraževalnih programov, zlasti glede novih znanj in veščin, ki jih zahtevajo kulturne in ustvarjalne industrije;

| 14. | poziva Komisijo, naj spodbuja skupne programe raziskav in partnerstva med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami ter sektorjem izobraževanja in usposabljanja (tudi vseživljenjskega učenja), da bi državljanom omogočili pridobitev ustvarjalnih in medkulturnih sposobnosti, olajšali uporabo novih tehnologij in novih ustvarjalnih orodij v sektorju izobraževanja, krepili vseživljenjsko učenje in usposabljanje, zlasti prek Evropskega socialnega sklada, da bi ob upoštevanju naglih tehnoloških sprememb na tem področju, obratno pa z raziskavami in izobraževanjem, obnovili kulturne in ustvarjalne industrije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj spodbuja skupne programe raziskav in partnerstva med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami ter sektorjem izobraževanja in usposabljanja (tudi vseživljenjskega učenja), da bi državljanom omogočili pridobitev ustvarjalnih in medkulturnih sposobnosti, olajšali uporabo novih tehnologij in novih ustvarjalnih orodij v sektorju izobraževanja, krepili vseživljenjsko učenje in usposabljanje, zlasti prek Evropskega socialnega sklada, da bi ob upoštevanju naglih tehnoloških sprememb na tem področju, obratno pa z raziskavami in izobraževanjem, obnovili kulturne in ustvarjalne industrije;

| 15. | poziva države članice, naj spodbujajo poslovodsko, poslovno in podjetniško izobraževanje, ki je posebej namenjeno zaposlenim v kulturnih in ustvarjalnih industrijah, da se jim zagotovijo komunikacijska in podjetniška znanja, ki so nujna v stalno spreminjajočem se družbeno-gospodarskem okolju; opozarja na pozitivne izkušnje z izobraževanjem in upravljanjem na avdiovizualnem področju, ki jih je dosegel program MEDIA, ter upa, da bo tudi program CULTURA opremljen s podobnimi instrumenti; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj spodbujajo poslovodsko, poslovno in podjetniško izobraževanje, ki je posebej namenjeno zaposlenim v kulturnih in ustvarjalnih industrijah, da se jim zagotovijo komunikacijska in podjetniška znanja, ki so nujna v stalno spreminjajočem se družbeno-gospodarskem okolju; opozarja na pozitivne izkušnje z izobraževanjem in upravljanjem na avdiovizualnem področju, ki jih je dosegel program MEDIA, ter upa, da bo tudi program CULTURA opremljen s podobnimi instrumenti;

| 16. | predlaga oblikovanje novih pilotnih projektov v okviru programov ERASMUS in ERASMUS za mlade podjetnike, kar bo omogočilo večje sodelovanje med univerzami in podjetji v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

16.

predlaga oblikovanje novih pilotnih projektov v okviru programov ERASMUS in ERASMUS za mlade podjetnike, kar bo omogočilo večje sodelovanje med univerzami in podjetji v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

| 17. | poudarja, da je treba posredovati tehnike in znanje ter vrednost boljšega učenja in uvedbe strokovnih izobraževalnih programov za kulturni in ustvarjalni sektor, bolje izkoristiti obstoječe programe in učne načrte z zagotavljanjem večdisciplinarnega izobraževanja ter spodbujanjem sodelovanja in partnerstva med izobraževalnimi ustanovami, študenti, zaposlenimi v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, podjetji vseh velikosti iz zasebnega in javnega sektorja, obrtniki in finančnimi organizacijami; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba posredovati tehnike in znanje ter vrednost boljšega učenja in uvedbe strokovnih izobraževalnih programov za kulturni in ustvarjalni sektor, bolje izkoristiti obstoječe programe in učne načrte z zagotavljanjem večdisciplinarnega izobraževanja ter spodbujanjem sodelovanja in partnerstva med izobraževalnimi ustanovami, študenti, zaposlenimi v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, podjetji vseh velikosti iz zasebnega in javnega sektorja, obrtniki in finančnimi organizacijami;

| 18. | priznava pomen kulturnih in ustvarjalnih industrij za pospeševanje razvoja evropskih vsebin, kar bi prispevalo k kulturnemu zbliževanju držav članic ter k tesnejšim odnosom med njihovimi prebivalci; |
| --- | --- |

18.

priznava pomen kulturnih in ustvarjalnih industrij za pospeševanje razvoja evropskih vsebin, kar bi prispevalo k kulturnemu zbliževanju držav članic ter k tesnejšim odnosom med njihovimi prebivalci;

| 19. | poudarja, da medkulturno učenje ter znanja in veščine državljanom pomagajo razumeti druge kulture ter tako pomagajo pri socialnem vključevanju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da medkulturno učenje ter znanja in veščine državljanom pomagajo razumeti druge kulture ter tako pomagajo pri socialnem vključevanju;

Delovni pogoji in podjetništvo

| 20. | priznava učinek, konkurenčnost in prihodnji potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij kot pomembnega gonila za trajnostno rast v Evropi, ki ima lahko odločilno vlogo pri oživitvi gospodarstva EU; |
| --- | --- |

20.

priznava učinek, konkurenčnost in prihodnji potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij kot pomembnega gonila za trajnostno rast v Evropi, ki ima lahko odločilno vlogo pri oživitvi gospodarstva EU;

| 21. | poziva Komisijo, naj prepozna kulturne in ustvarjalne industrije kot produktivni del evropskega gospodarstva, zlasti glede na to, da lahko pripomorejo k večji konkurenčnosti drugih gospodarskih sektorjev; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj prepozna kulturne in ustvarjalne industrije kot produktivni del evropskega gospodarstva, zlasti glede na to, da lahko pripomorejo k večji konkurenčnosti drugih gospodarskih sektorjev;

| 22. | poudarja, da je treba na teh področjih obravnavati delovne pogoje ter gospodarske, socialne, pravne in davčne vidike s posebnim poudarkom na podjetniški razsežnosti kulturnih in ustvarjalnih industrij ter delovnih pogojih; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba na teh področjih obravnavati delovne pogoje ter gospodarske, socialne, pravne in davčne vidike s posebnim poudarkom na podjetniški razsežnosti kulturnih in ustvarjalnih industrij ter delovnih pogojih;

| 23. | v zvezi s tem poudarja potrebo po boju proti diskriminaciji na področju plač ter po izboljšanju usklajenosti med delovnim mestom in ravnjo usposobljenosti; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem poudarja potrebo po boju proti diskriminaciji na področju plač ter po izboljšanju usklajenosti med delovnim mestom in ravnjo usposobljenosti;

| 24. | zato poziva Komisijo, naj preuči učinke kulturnih in ustvarjalnih industrij na evropsko gospodarstvo, objavi priročnik za ocenjevanje uspešnosti vsake panoge sektorja na področju zaposlovanja ter ustvarjanja poslovnega bogastva; |
| --- | --- |

24.

zato poziva Komisijo, naj preuči učinke kulturnih in ustvarjalnih industrij na evropsko gospodarstvo, objavi priročnik za ocenjevanje uspešnosti vsake panoge sektorja na področju zaposlovanja ter ustvarjanja poslovnega bogastva;

| 25. | poudarja, da je na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni treba razviti močan duh kulturnega in ustvarjalnega podjetništva; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni treba razviti močan duh kulturnega in ustvarjalnega podjetništva;

| 26. | poudarja, da je treba ustvariti čim boljše pogoje za zaposlovanje mladih diplomantov in zaposlenih v tem sektorju in ustvarjati priložnosti, da bi postali podjetniki, ter da jih je treba izobraževati o posebnostih sveta kulture in ustvarjalnosti z gospodarskega, davčnega, finančnega in tehnološkega vidika ter na področju komuniciranja in trženja, poznavanja pravic intelektualne lastnine in prenosa znanja med generacijami; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba ustvariti čim boljše pogoje za zaposlovanje mladih diplomantov in zaposlenih v tem sektorju in ustvarjati priložnosti, da bi postali podjetniki, ter da jih je treba izobraževati o posebnostih sveta kulture in ustvarjalnosti z gospodarskega, davčnega, finančnega in tehnološkega vidika ter na področju komuniciranja in trženja, poznavanja pravic intelektualne lastnine in prenosa znanja med generacijami;

| 27. | poziva Komisijo, naj vzpostavi večjezično platformo, da se bodo lahko vsi zaposleni v kulturnem in ustvarjalnem sektorju na evropski ravni povezali v mrežo, ki jim bo omogočala izmenjavo izkušenj, najboljše prakse in strokovnega znanja, sodelovanje pri skupnih ali pilotnih projektih z nadnacionalno in čezmejno razsežnostjo ter pridobitev popolnih informacij o veljavnih pravnih predpisih (kot so avtorske in socialne pravice) in možnostih financiranja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj vzpostavi večjezično platformo, da se bodo lahko vsi zaposleni v kulturnem in ustvarjalnem sektorju na evropski ravni povezali v mrežo, ki jim bo omogočala izmenjavo izkušenj, najboljše prakse in strokovnega znanja, sodelovanje pri skupnih ali pilotnih projektih z nadnacionalno in čezmejno razsežnostjo ter pridobitev popolnih informacij o veljavnih pravnih predpisih (kot so avtorske in socialne pravice) in možnostih financiranja;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj ponovno pod naslov kulturne in ustvarjalne industrije vključijo neprofitne organizacije ter delavce s področja socialnega gospodarstva, opredeljene v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji, saj delujejo v sektorjih, pomembnih za kulturne in ustvarjalne industrije, kar omogoča davčne olajšave, lažji dostop do posojil ter zaščito delovnih mest; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj ponovno pod naslov kulturne in ustvarjalne industrije vključijo neprofitne organizacije ter delavce s področja socialnega gospodarstva, opredeljene v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji, saj delujejo v sektorjih, pomembnih za kulturne in ustvarjalne industrije, kar omogoča davčne olajšave, lažji dostop do posojil ter zaščito delovnih mest;

| 29. | poziva Komisijo, naj spoštuje in prizna dejavnosti kulturnih služb, neprofitnih organizacij in zasebnih pobud, ki sodelujejo pri razvoju vključujočega ustvarjalnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in ohranjajo dobre prakse, katerih namen je olajšati dostop vseh mladih (najsi gre za študente, vajence, pripravnike, iskalce zaposlitve itd.) in najbolj ranljivih posameznikov do kulture in ustvarjalnih vsebin, kot so znižane cene, boni za kulturo ali brezplačne kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj spoštuje in prizna dejavnosti kulturnih služb, neprofitnih organizacij in zasebnih pobud, ki sodelujejo pri razvoju vključujočega ustvarjalnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in ohranjajo dobre prakse, katerih namen je olajšati dostop vseh mladih (najsi gre za študente, vajence, pripravnike, iskalce zaposlitve itd.) in najbolj ranljivih posameznikov do kulture in ustvarjalnih vsebin, kot so znižane cene, boni za kulturo ali brezplačne kulturne dejavnosti;

Status umetnikov

| 30. | poudarja, da je bistveno oblikovati status evropskega umetnika, da bodo umetniki imeli zadovoljive delovne pogoje ter ustrezne ukrepe na področju davčnih sistemov, njihove pravice do dela, pravic socialnega varstva ter avtorskih pravic, da se izboljša mobilnost v vsej EU; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je bistveno oblikovati status evropskega umetnika, da bodo umetniki imeli zadovoljive delovne pogoje ter ustrezne ukrepe na področju davčnih sistemov, njihove pravice do dela, pravic socialnega varstva ter avtorskih pravic, da se izboljša mobilnost v vsej EU;

| 31. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj uresničijo priporočila Unesca o priznavanju poklicnega statuta umetnika; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj uresničijo priporočila Unesca o priznavanju poklicnega statuta umetnika;

Umetniški poklici

| 32. | opozarja, da so umetniški poklici eden od stebrov naše kulturne dediščine in gospodarstva ter da je torej treba zagotoviti njihovo stalnost z ustreznimi mehanizmi prenosa znanj in veščin, kot je poudarjeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da so umetniški poklici eden od stebrov naše kulturne dediščine in gospodarstva ter da je torej treba zagotoviti njihovo stalnost z ustreznimi mehanizmi prenosa znanj in veščin, kot je poudarjeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi;

| 33. | poudarja, da je cilj ohraniti značilnosti nekaterih poklicev ter prenos znanja zlasti na kulturni, ustvarjalni in obrtniški sektor ter zagotoviti mehanizme za prenos znanja; predlaga spodbujanje odpiranja delavnic za prenos znanja na lokalni, regionalni in teritorialni ravni, ki bodo posebej namenjene tradicionalnemu ustvarjalnemu sektorju; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je cilj ohraniti značilnosti nekaterih poklicev ter prenos znanja zlasti na kulturni, ustvarjalni in obrtniški sektor ter zagotoviti mehanizme za prenos znanja; predlaga spodbujanje odpiranja delavnic za prenos znanja na lokalni, regionalni in teritorialni ravni, ki bodo posebej namenjene tradicionalnemu ustvarjalnemu sektorju;

| 34. | opozarja, da gospodarski model kulturnih in ustvarjalnih industrij, tudi v luksuznem sektorju, ki je zanj reprezentativen, temelji na inovacijah, stalni ustvarjalnosti, zaupanju potrošnikov in naložbah v zaposlitve, za katere so pogosto potrebne visoke kvalifikacije ter edinstvena znanja in izkušnje; poziva Komisijo, naj v svojih predlogih, ki zadevajo kulturne in ustvarjalne industrije, spodbuja trajnost tega ekonomskega modela ter razvija regulativni okvir, ki bo prilagojen njihovim posebnostim, zlasti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da gospodarski model kulturnih in ustvarjalnih industrij, tudi v luksuznem sektorju, ki je zanj reprezentativen, temelji na inovacijah, stalni ustvarjalnosti, zaupanju potrošnikov in naložbah v zaposlitve, za katere so pogosto potrebne visoke kvalifikacije ter edinstvena znanja in izkušnje; poziva Komisijo, naj v svojih predlogih, ki zadevajo kulturne in ustvarjalne industrije, spodbuja trajnost tega ekonomskega modela ter razvija regulativni okvir, ki bo prilagojen njihovim posebnostim, zlasti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine;

| 35. | poudarja, da obstaja nevarnost pomanjkanja visoko kvalificirane delovne sile ali delovne sile s kvalifikacijo na posebnih področjih, ki prispevajo k obstoju kulturnih in ustvarjalnih industrij v EU, ter poziva Komisijo in države članice, naj v dogovoru s podjetji sprejmejo ukrepe, potrebne za ohranitev teh izrednih spretnosti, ter naj omogočajo usposabljanje nove generacije obrtnikov in specializiranih delavcev v teh poklicih; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da obstaja nevarnost pomanjkanja visoko kvalificirane delovne sile ali delovne sile s kvalifikacijo na posebnih področjih, ki prispevajo k obstoju kulturnih in ustvarjalnih industrij v EU, ter poziva Komisijo in države članice, naj v dogovoru s podjetji sprejmejo ukrepe, potrebne za ohranitev teh izrednih spretnosti, ter naj omogočajo usposabljanje nove generacije obrtnikov in specializiranih delavcev v teh poklicih;

Boljše širjenje del v digitalni dobi

| 36. | spodbuja države članice, naj podprejo širjenje in kroženje del v vsej EU; |
| --- | --- |

36.

spodbuja države članice, naj podprejo širjenje in kroženje del v vsej EU;

| 37. | priznava, da se ne sme spodbujati le inovacij in tehnološke proizvodnje, ampak tudi inovacije v procesu upravljanja, pri razvijanju SAMIH projektov ter pri njihovem širjenju in trženju; |
| --- | --- |

37.

priznava, da se ne sme spodbujati le inovacij in tehnološke proizvodnje, ampak tudi inovacije v procesu upravljanja, pri razvijanju SAMIH projektov ter pri njihovem širjenju in trženju;

| 38. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnostih za sprejem posebnih ukrepov in ustreznih instrumentov za podporo in razvoj evropskih kulturnih in ustvarjalnih industrij, zlasti malih in srednjih podjetij, da bi se izboljšali ustvarjanje, proizvodnja, promocija in širjenje kulturnih dobrin in storitev; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj razmisli o možnostih za sprejem posebnih ukrepov in ustreznih instrumentov za podporo in razvoj evropskih kulturnih in ustvarjalnih industrij, zlasti malih in srednjih podjetij, da bi se izboljšali ustvarjanje, proizvodnja, promocija in širjenje kulturnih dobrin in storitev;

| 39. | poudarja, da je lahko spletna uporaba del prava priložnost za boljše širjenje in distribucijo evropskih del, zlasti avdiovizualnih del, pod pogojem, da je mogoče zagotoviti zakonito ponudbo v zdravem konkurenčnem okolju, ki se bo učinkovito borila proti nezakonitemu širjenju avtorsko zaščitenih del in ki bo razvijala nove načine plačila ustvarjalcem, da bi jih lahko finančno vključila v uspeh njihovih del; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je lahko spletna uporaba del prava priložnost za boljše širjenje in distribucijo evropskih del, zlasti avdiovizualnih del, pod pogojem, da je mogoče zagotoviti zakonito ponudbo v zdravem konkurenčnem okolju, ki se bo učinkovito borila proti nezakonitemu širjenju avtorsko zaščitenih del in ki bo razvijala nove načine plačila ustvarjalcem, da bi jih lahko finančno vključila v uspeh njihovih del;

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvajanje člena 13 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (11), ki določa, da države zagotovijo, da avdiovizualne medijske storitve spodbujajo proizvodnjo evropskih del ter dostop do njih, ter da najpozneje do leta 2012 poročajo o izvajanju te določbe; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvajanje člena 13 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (11), ki določa, da države zagotovijo, da avdiovizualne medijske storitve spodbujajo proizvodnjo evropskih del ter dostop do njih, ter da najpozneje do leta 2012 poročajo o izvajanju te določbe;

| 41. | poudarja, da je za boljše širjenje evropskih del in repertoarjev treba oblikovati pobude za izboljšanje in spodbujanje prevodov, sinhronizacije, podnapisov, nadnapisov in digitalizacije evropskih kulturnih del ter za oblikovanje posebnih ukrepov na teh področjih pri novi generaciji programov MEDIA in Kultura za obdobje 2014-2020; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je za boljše širjenje evropskih del in repertoarjev treba oblikovati pobude za izboljšanje in spodbujanje prevodov, sinhronizacije, podnapisov, nadnapisov in digitalizacije evropskih kulturnih del ter za oblikovanje posebnih ukrepov na teh področjih pri novi generaciji programov MEDIA in Kultura za obdobje 2014-2020;

| 42. | poziva Komisijo, naj spodbuja rast kulturnih in ustvarjalnih industrij, zlasti spletnih, in sicer naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da si bodo vse zainteresirane strani delile odgovornost za enako zaščito proizvodov in storitev v digitalnem okolju, s čimer bi okrepili zaupanje potrošnikov v splet; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj spodbuja rast kulturnih in ustvarjalnih industrij, zlasti spletnih, in sicer naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da si bodo vse zainteresirane strani delile odgovornost za enako zaščito proizvodov in storitev v digitalnem okolju, s čimer bi okrepili zaupanje potrošnikov v splet;

| 43. | poziva Komisijo, naj vzpostavi pravni okvir za zagotavljanje visoke ravni zaupanja v komercialni in nekomercialni digitalni prostor, tako da lahko kulturne in ustvarjalne industrije na eni strani ter potrošniki na drugi strani v celoti izkoristijo digitalne distribucijske kanale brez strahu zaradi nepoštenih ali goljufivih praks, ki bi jih od tega odvračale; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj vzpostavi pravni okvir za zagotavljanje visoke ravni zaupanja v komercialni in nekomercialni digitalni prostor, tako da lahko kulturne in ustvarjalne industrije na eni strani ter potrošniki na drugi strani v celoti izkoristijo digitalne distribucijske kanale brez strahu zaradi nepoštenih ali goljufivih praks, ki bi jih od tega odvračale;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo vlogi knjižnic kot ustanov za širjenje kulture ter forumov za dialog; meni, da bi se knjižnicam ter izobraževalnemu in kulturnemu sektorju lahko dalo odgovornost ter sredstva za prehod na digitalni sistem; opozarja, da je ta postopek treba opraviti hitro, saj imajo evropske knjižnice celo zdaj omejena sredstva za zadovoljiv prehod na digitalne medije; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo vlogi knjižnic kot ustanov za širjenje kulture ter forumov za dialog; meni, da bi se knjižnicam ter izobraževalnemu in kulturnemu sektorju lahko dalo odgovornost ter sredstva za prehod na digitalni sistem; opozarja, da je ta postopek treba opraviti hitro, saj imajo evropske knjižnice celo zdaj omejena sredstva za zadovoljiv prehod na digitalne medije;

| 45. | poudarja zlasti pomen širjenja evropske digitalne knjižnice in njenega razvoja v osrednjo točko za posredovanje evropske kulturne dediščine, kolektivnega spomina in ustvarjalnosti ter v izhodišče za izobraževalne, kulturne, inovativne in podjetniške dejavnosti; opozarja, da so umetniške izmenjave eden od stebrov naše kulturne dediščine in gospodarstva ter da je zato treba zagotoviti njihovo stalnost z ustreznimi mehanizmi prenosa znanj in veščin; |
| --- | --- |

45.

poudarja zlasti pomen širjenja evropske digitalne knjižnice in njenega razvoja v osrednjo točko za posredovanje evropske kulturne dediščine, kolektivnega spomina in ustvarjalnosti ter v izhodišče za izobraževalne, kulturne, inovativne in podjetniške dejavnosti; opozarja, da so umetniške izmenjave eden od stebrov naše kulturne dediščine in gospodarstva ter da je zato treba zagotoviti njihovo stalnost z ustreznimi mehanizmi prenosa znanj in veščin;

| 46. | poudarja, da je treba ustrezno upoštevati izzive, s katerimi se soočajo tradicionalni sektorji kulturnih in ustvarjalnih industrij, kot so knjižno založništvo, knjigotrštvo in tiskani mediji; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba ustrezno upoštevati izzive, s katerimi se soočajo tradicionalni sektorji kulturnih in ustvarjalnih industrij, kot so knjižno založništvo, knjigotrštvo in tiskani mediji;

| 47. | poziva Komisijo, naj glede na vse večji prehod na produkcijo in širjenje digitalnih vsebin prevzame pobude za spodbujanje in povečanje digitalne pismenosti; poudarja, da morajo založniki tesno sodelovati v pobudah za pismenost na področju digitalnih medijev, |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj glede na vse večji prehod na produkcijo in širjenje digitalnih vsebin prevzame pobude za spodbujanje in povečanje digitalne pismenosti; poudarja, da morajo založniki tesno sodelovati v pobudah za pismenost na področju digitalnih medijev,

Oblikovanje notranjega trga kulturnih in ustvarjalnih vsebin

| 48. | poziva države članice in Komisijo, naj v kulturnih in ustvarjalnih industrijah vzpostavijo evropski digitalni skupni trg ter tehnične in podporne mehanizme za digitalizacijo vse kulturne dediščine, in naj uvedejo skupne evropske standarde; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice in Komisijo, naj v kulturnih in ustvarjalnih industrijah vzpostavijo evropski digitalni skupni trg ter tehnične in podporne mehanizme za digitalizacijo vse kulturne dediščine, in naj uvedejo skupne evropske standarde;

| 49. | poudarja pomen hitrega izvajanja in uspeha pobude digitalne agende, kar bo kulturnim in ustvarjalnim industrijam omogočilo, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo daljnosežne in hitre širokopasovne ter brezžične tehnologije, in da se tem tehnologijam uspešno prilagodijo; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen hitrega izvajanja in uspeha pobude digitalne agende, kar bo kulturnim in ustvarjalnim industrijam omogočilo, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo daljnosežne in hitre širokopasovne ter brezžične tehnologije, in da se tem tehnologijam uspešno prilagodijo;

| 50. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo evropskega notranjega trga spletnih kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter zagotovijo, da bodo imeli evropski državljani dostop do njih, da bodo upravičenci zaščiteni in bodo prejeli ustrezno plačilo ter da bodo utrjeni vsi kanali financiranja ustvarjalnega sektorja; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo evropskega notranjega trga spletnih kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter zagotovijo, da bodo imeli evropski državljani dostop do njih, da bodo upravičenci zaščiteni in bodo prejeli ustrezno plačilo ter da bodo utrjeni vsi kanali financiranja ustvarjalnega sektorja;

| 51. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre nove inovativne gospodarske modele v ustvarjalnem in kulturnem sektorju, ki bodo prilagojeni učinkom globalizacije in izzivom digitalne dobe, zlasti kar zadeva industrijo vsebin; |
| --- | --- |

51.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre nove inovativne gospodarske modele v ustvarjalnem in kulturnem sektorju, ki bodo prilagojeni učinkom globalizacije in izzivom digitalne dobe, zlasti kar zadeva industrijo vsebin;

| 52. | poudarja, da so za zagotovitev pogojev enakega dostopa do novih platform in opreme potrebni interoperabilnost in standardi; poziva Komisijo, naj spodbuja interoperabilnost med platformami, naj razvije standarde, ki bodo omogočili oblikovanje trga, ugodnega za inovacije, in naj se izogne sistemom, ki bi lahko omejili dostop do raznovrstnih vsebin; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da so za zagotovitev pogojev enakega dostopa do novih platform in opreme potrebni interoperabilnost in standardi; poziva Komisijo, naj spodbuja interoperabilnost med platformami, naj razvije standarde, ki bodo omogočili oblikovanje trga, ugodnega za inovacije, in naj se izogne sistemom, ki bi lahko omejili dostop do raznovrstnih vsebin;

| 53. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo, širjenje in razvoj odprtokodne programske opreme in odprtih standardov, ki pomenijo potencial za inovacije, ustvarjalnost, širjenje znanja in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo, širjenje in razvoj odprtokodne programske opreme in odprtih standardov, ki pomenijo potencial za inovacije, ustvarjalnost, širjenje znanja in ustvarjanje delovnih mest;

| 54. | ugotavlja, da je razdrobljenost trga v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih deloma posledica kulturne raznolikosti in jezikovnih preferenc uporabnikov; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da je razdrobljenost trga v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih deloma posledica kulturne raznolikosti in jezikovnih preferenc uporabnikov;

| 55. | poudarja, da je treba razmisliti o tem, kako prilagoditi regulativni okvir, zlasti veljavne predpise o konkurenčni politiki, posebnostim kulturnega sektorja, da bi zagotovili kulturno raznolikost in dostop potrošnikov do različnih kakovostnih kulturnih vsebin in storitev; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba razmisliti o tem, kako prilagoditi regulativni okvir, zlasti veljavne predpise o konkurenčni politiki, posebnostim kulturnega sektorja, da bi zagotovili kulturno raznolikost in dostop potrošnikov do različnih kakovostnih kulturnih vsebin in storitev;

| 56. | ugotavlja, da se e-poslovanje in internet razvijata tako hitro in da si generacije tehnologij sledijo v najkrajšem razmaku; zato meni, da bi si bilo treba prizadevati za uskladitev regulativnega odziva EU s trenutnimi socialnimi in trgovinskimi zahtevami, tako da ta odziv zaradi zaostanka ne bi bil nesmiseln in ne bi oviral polnega razvoja potenciala kulturnih ter ustvarjalnih industrij držav članic EU. |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da se e-poslovanje in internet razvijata tako hitro in da si generacije tehnologij sledijo v najkrajšem razmaku; zato meni, da bi si bilo treba prizadevati za uskladitev regulativnega odziva EU s trenutnimi socialnimi in trgovinskimi zahtevami, tako da ta odziv zaradi zaostanka ne bi bil nesmiseln in ne bi oviral polnega razvoja potenciala kulturnih ter ustvarjalnih industrij držav članic EU.

| 57. | vztraja tudi, da je treba razmisliti o optimalnih pogojih za razvoj tega enotnega trga, zlasti na glede obdavčenja, na primer s pri viru odtegnjenimi davki za dohodke iz naslova avtorskih pravic ali z uvedbo znižane stopnje DDV za kulturne dobrine in storitve, ki se širijo na fizičnih nosilcih ali prek spleta, da bi spodbujali njihov razvoj; |
| --- | --- |

57.

vztraja tudi, da je treba razmisliti o optimalnih pogojih za razvoj tega enotnega trga, zlasti na glede obdavčenja, na primer s pri viru odtegnjenimi davki za dohodke iz naslova avtorskih pravic ali z uvedbo znižane stopnje DDV za kulturne dobrine in storitve, ki se širijo na fizičnih nosilcih ali prek spleta, da bi spodbujali njihov razvoj;

| 58. | meni, da pravilno delovanje notranjega trga ovirajo tudi predpisi o DDV in pomanjkanje dostopnih načinov plačila za spletno prodajo, kar je treba čim prej obravnavati; |
| --- | --- |

58.

meni, da pravilno delovanje notranjega trga ovirajo tudi predpisi o DDV in pomanjkanje dostopnih načinov plačila za spletno prodajo, kar je treba čim prej obravnavati;

| 59. | zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži konkretne zakonodajne predloge za rešitve teh vprašanj, da se odpravijo obstoječe ovire za razvoj notranjega trga, zlasti v spletnem okolju, hkrati pa upoštevata povpraševanje potrošnikov in kulturna raznolikost; |
| --- | --- |

59.

zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži konkretne zakonodajne predloge za rešitve teh vprašanj, da se odpravijo obstoječe ovire za razvoj notranjega trga, zlasti v spletnem okolju, hkrati pa upoštevata povpraševanje potrošnikov in kulturna raznolikost;

| 60. | v zvezi z vodilno pobudo o digitalni agendi poziva Komisijo, naj premisli o podpori prilagajanju evropskega elektronskega založništva izzivom konkurence, da bi se ustvarili pogoji za spodbujanje interoperabilnosti sistemov, prenosa podatkov z ene naprave na drugo ter poštene konkurence; |
| --- | --- |

60.

v zvezi z vodilno pobudo o digitalni agendi poziva Komisijo, naj premisli o podpori prilagajanju evropskega elektronskega založništva izzivom konkurence, da bi se ustvarili pogoji za spodbujanje interoperabilnosti sistemov, prenosa podatkov z ene naprave na drugo ter poštene konkurence;

Pravice intelektualne lastnine

| 61. | poudarja, da so pravice intelektualne lastnine temeljna pridobitev za ustvarjalna podjetja ter spodbuda za ustvarjalnost posameznikov in naložbe v ustvarjanje; zato poziva, naj se načrti za pomoč kulturnim in ustvarjalnim industrijam prilagodijo prehodu na digitalni način z novimi spletnimi storitvami, ki temeljijo na novih oblikah upravljanja pravic in zagovarjajo avtorske pravice; poziva tudi k bolj uravnoteženemu regulativnemu okviru na področju zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da so pravice intelektualne lastnine temeljna pridobitev za ustvarjalna podjetja ter spodbuda za ustvarjalnost posameznikov in naložbe v ustvarjanje; zato poziva, naj se načrti za pomoč kulturnim in ustvarjalnim industrijam prilagodijo prehodu na digitalni način z novimi spletnimi storitvami, ki temeljijo na novih oblikah upravljanja pravic in zagovarjajo avtorske pravice; poziva tudi k bolj uravnoteženemu regulativnemu okviru na področju zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine;

| 62. | poudarja, da je treba pravice intelektualne lastnine učinkovito uveljavljati na spletu in zunaj njega, ter v zvezi s tem opozarja, da je treba vse ukrepe temeljito oceniti, da se zagotovi, njihova učinkovitost, sorazmernost in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba pravice intelektualne lastnine učinkovito uveljavljati na spletu in zunaj njega, ter v zvezi s tem opozarja, da je treba vse ukrepe temeljito oceniti, da se zagotovi, njihova učinkovitost, sorazmernost in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 63. | poziva Komisijo, naj avtorske pravice prilagodi digitalni dobi ter kulturnim in ustvarjalnim industrijam omogoči uživanje koristi, ki jih prinašata digitalna tehnologija in zbliževanje medijev, naj preuči specifične načine, kako olajšati uporabo ustvarjalnih vsebin in arhivskega materiala in preuči enostavne sisteme za pridobitev pravic na enem mestu; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj avtorske pravice prilagodi digitalni dobi ter kulturnim in ustvarjalnim industrijam omogoči uživanje koristi, ki jih prinašata digitalna tehnologija in zbliževanje medijev, naj preuči specifične načine, kako olajšati uporabo ustvarjalnih vsebin in arhivskega materiala in preuči enostavne sisteme za pridobitev pravic na enem mestu;

| 64. | v zvezi s tem poudarja ključno vlogo organizacij kolektivnega upravljanja pri razvoju evropske ustvarjalnosti in digitalnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj v okviru trenutne priprave predloga direktive o kolektivnem upravljanju pravic oblikuje ustrezen pravni okvir za kolektivne organizacije in preureditev seznamov avtorskih pravic; |
| --- | --- |

64.

v zvezi s tem poudarja ključno vlogo organizacij kolektivnega upravljanja pri razvoju evropske ustvarjalnosti in digitalnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj v okviru trenutne priprave predloga direktive o kolektivnem upravljanju pravic oblikuje ustrezen pravni okvir za kolektivne organizacije in preureditev seznamov avtorskih pravic;

| 65. | poziva Komisijo, naj omogoči izvedljivost vseevropskega sistema za izdajanje licenc, katerega osnova bi bili obstoječi modeli izdajanja licenc za posamezne in kolektivne pravice za več ozemelj, ter pospeši uvedbo storitev z veliko izbiro vsebin, s čimer bi povečali legalni dostop do kulturnih vsebin na spletu; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj omogoči izvedljivost vseevropskega sistema za izdajanje licenc, katerega osnova bi bili obstoječi modeli izdajanja licenc za posamezne in kolektivne pravice za več ozemelj, ter pospeši uvedbo storitev z veliko izbiro vsebin, s čimer bi povečali legalni dostop do kulturnih vsebin na spletu;

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo najboljših praks o uspešnih metodah za ozaveščanje javnosti o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo najboljših praks o uspešnih metodah za ozaveščanje javnosti o vplivu kršitev pravic intelektualne lastnine.

| 67. | poziva Komisija in države članice, naj skupaj z zainteresiranimi stranmi pripravijo kampanjo na evropski, nacionalni in lokalni ravni, zlasti med mladimi evropskimi potrošniki, za večjo ozaveščenost o nujnosti spoštovanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisija in države članice, naj skupaj z zainteresiranimi stranmi pripravijo kampanjo na evropski, nacionalni in lokalni ravni, zlasti med mladimi evropskimi potrošniki, za večjo ozaveščenost o nujnosti spoštovanja pravic intelektualne lastnine;

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj se spopadejo z nepoštenimi trgovinskimi praksami in kršenjem pravic intelektualne lastnine, ki lahko izkoriščajo kulturne in ustvarjalne industrije v realnem gospodarstvu pa tudi v digitalnem svetu; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in države članice, naj se spopadejo z nepoštenimi trgovinskimi praksami in kršenjem pravic intelektualne lastnine, ki lahko izkoriščajo kulturne in ustvarjalne industrije v realnem gospodarstvu pa tudi v digitalnem svetu;

| 69. | poudarja, da se je treba končno spoprijeti z „lakoto po knjigah“ pri slabovidnih osebah in osebah, ki imajo težave z branjem; opozarja Komisijo in države članice na njihove obveznosti iz konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, da je treba sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bodo invalidom zagotovili dostop do kulturnega gradiva v dostopnih oblikah, ter zagotoviti, da zakoni o varstvu intelektualne lastnine ne bi nerazumno ali diskriminacijsko ovirali dostop invalidov do kulturnega gradiva; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da se je treba končno spoprijeti z „lakoto po knjigah“ pri slabovidnih osebah in osebah, ki imajo težave z branjem; opozarja Komisijo in države članice na njihove obveznosti iz konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, da je treba sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bodo invalidom zagotovili dostop do kulturnega gradiva v dostopnih oblikah, ter zagotoviti, da zakoni o varstvu intelektualne lastnine ne bi nerazumno ali diskriminacijsko ovirali dostop invalidov do kulturnega gradiva;

| 70. | poziva Komisijo, naj se v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino dejavno in pozitivno zavzame za dosego zavezujoče pravne norme, temelječe na predlogu pogodbe, ki ga je pripravila Svetovna zveza slepih in ga leta 2009 vložila pri Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj se v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino dejavno in pozitivno zavzame za dosego zavezujoče pravne norme, temelječe na predlogu pogodbe, ki ga je pripravila Svetovna zveza slepih in ga leta 2009 vložila pri Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino;

| 71. | poudarja, da je treba rešiti vprašanje osirotelih del; pozdravlja namero Komisije, da bo predložila predloge na tem področju; ugotavlja, da problem osirotelih del in „črne luknje 20. stoletja“ ni omejen zgolj na tiskana dela, kot so knjige in revije, temveč zadeva vse vrste del, vključno s fotografijami, glasbo in avdiovizualnimi deli; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba rešiti vprašanje osirotelih del; pozdravlja namero Komisije, da bo predložila predloge na tem področju; ugotavlja, da problem osirotelih del in „črne luknje 20. stoletja“ ni omejen zgolj na tiskana dela, kot so knjige in revije, temveč zadeva vse vrste del, vključno s fotografijami, glasbo in avdiovizualnimi deli;

| 72. | poziva Komisijo, naj spodbuja finančno podporo pobudam zasebnega sektorja za vzpostavljanje široko dostopnih zbirk podatkov o pravicah in glasbenih, avdiovizualnih ter drugih repertoarjih; s takimi zbirkami podatkov bi se povečala preglednost in poenostavili postopki za pridobitev pravic za uporabo avtorskega dela; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj spodbuja finančno podporo pobudam zasebnega sektorja za vzpostavljanje široko dostopnih zbirk podatkov o pravicah in glasbenih, avdiovizualnih ter drugih repertoarjih; s takimi zbirkami podatkov bi se povečala preglednost in poenostavili postopki za pridobitev pravic za uporabo avtorskega dela;

| 73. | poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavljanje pravičnih, nepristranskih in učinkovitih alternativnih mehanizmov za reševanje sporov za vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavljanje pravičnih, nepristranskih in učinkovitih alternativnih mehanizmov za reševanje sporov za vse zainteresirane strani;

| 74. | meni, da bi morala Komisija upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v skladu z načelom „najprej pomisli na male“, ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi morala Komisija upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v skladu z načelom „najprej pomisli na male“, ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja;

| 75. | pozdravlja pregled sistema blagovne znamke EU, ki ga je opravila Komisija, in jo spodbuja, naj poskrbi za ustrezne ukrepe, s katerimi bodo blagovne znamke enako dobro zaščitene na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja pregled sistema blagovne znamke EU, ki ga je opravila Komisija, in jo spodbuja, naj poskrbi za ustrezne ukrepe, s katerimi bodo blagovne znamke enako dobro zaščitene na spletu in zunaj njega;

Financiranje kulturnih in ustvarjalnih industrij

| 76. | opozarja, da morajo vse politike in ukrepi za podporo kulturnim in ustvarjalnim industrijam ter njihovo financiranje upoštevati značilnosti posamezne panoge tega sektorja; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da morajo vse politike in ukrepi za podporo kulturnim in ustvarjalnim industrijam ter njihovo financiranje upoštevati značilnosti posamezne panoge tega sektorja;

| 77. | poziva Komisijo, naj za kulturne in ustvarjalne industrije predvidi status malih in srednjih podjetij z možnostjo dostopa do posojil, podporo za začetek dejavnosti, zaščito delovnih mest v skladu z značilnostmi sektorja, zlasti glede na nizko kapitalizacijo, blagovno znamko kot dodano vrednost, začetno fazo z visokim tveganjem, velik vpliv informacijskih tehnologij, negotovost delovnih mest in potrebo po centraliziranih storitvah; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj za kulturne in ustvarjalne industrije predvidi status malih in srednjih podjetij z možnostjo dostopa do posojil, podporo za začetek dejavnosti, zaščito delovnih mest v skladu z značilnostmi sektorja, zlasti glede na nizko kapitalizacijo, blagovno znamko kot dodano vrednost, začetno fazo z visokim tveganjem, velik vpliv informacijskih tehnologij, negotovost delovnih mest in potrebo po centraliziranih storitvah;

| 78. | poziva vse zadevne udeležence, naj razmislijo o uvedbi novih inovativnih finančnih instrumentov na evropski in nacionalni ravni, kot so bančne garancije, vračljivi predujmi, skladi tveganega kapitala in pobude za ustanovitev lokalnega partnerstva, ki bodo upoštevali posebne potrebe teh industrij, predvsem pa dejstvo, da edina oblika kapitala ustvarjalcev pogosto ni materialna; |
| --- | --- |

78.

poziva vse zadevne udeležence, naj razmislijo o uvedbi novih inovativnih finančnih instrumentov na evropski in nacionalni ravni, kot so bančne garancije, vračljivi predujmi, skladi tveganega kapitala in pobude za ustanovitev lokalnega partnerstva, ki bodo upoštevali posebne potrebe teh industrij, predvsem pa dejstvo, da edina oblika kapitala ustvarjalcev pogosto ni materialna;

| 79. | spodbuja uporabo obstoječih evropskih sredstev in programov (na primer instrumenta mikrofinanciranja) za razvoj malih podjetij in mikropodjetij v sektorju kulture in ustvarjalnosti, da bi se izboljšala pomoč podjetjem z lažjim dostopom do informacij o možnostih financiranja, in enostavnejšimi vlogami za ta sredstva; |
| --- | --- |

79.

spodbuja uporabo obstoječih evropskih sredstev in programov (na primer instrumenta mikrofinanciranja) za razvoj malih podjetij in mikropodjetij v sektorju kulture in ustvarjalnosti, da bi se izboljšala pomoč podjetjem z lažjim dostopom do informacij o možnostih financiranja, in enostavnejšimi vlogami za ta sredstva;

| 80. | predlaga uvedbo kratkoročnega mikrofinanciranja, da se spodbudijo poskusi in razvoj inovativnih kulturnih in ustvarjalnih projektov; |
| --- | --- |

80.

predlaga uvedbo kratkoročnega mikrofinanciranja, da se spodbudijo poskusi in razvoj inovativnih kulturnih in ustvarjalnih projektov;

| 81. | priporoča, naj Komisija oceni, ali bi bilo mogoče s strukturnimi skladi ter obstoječimi in prihodnjimi programi na področju kulture, avdiovizualnih medijev, mladine in izobraževanja spodbujati kreativni sektor, in naj na podlagi te ocene izpelje zaključke za izboljšanje ukrepov podpore ter jih uresniči; |
| --- | --- |

81.

priporoča, naj Komisija oceni, ali bi bilo mogoče s strukturnimi skladi ter obstoječimi in prihodnjimi programi na področju kulture, avdiovizualnih medijev, mladine in izobraževanja spodbujati kreativni sektor, in naj na podlagi te ocene izpelje zaključke za izboljšanje ukrepov podpore ter jih uresniči;

| 82. | priznava tudi, da programi EU, kot je program za inovativnost in konkurenčnost, učinkovito omogočajo dostop malim in srednjim podjetjem do financiranja, in predlaga, naj Komisija oceni možnost oblikovanja podobnih posebnih programov za ustvarjalne in kulturne industrije; |
| --- | --- |

82.

priznava tudi, da programi EU, kot je program za inovativnost in konkurenčnost, učinkovito omogočajo dostop malim in srednjim podjetjem do financiranja, in predlaga, naj Komisija oceni možnost oblikovanja podobnih posebnih programov za ustvarjalne in kulturne industrije;

| 83. | poziva Komisijo, naj v okviru vodilne pobude o digitalni agendi predvidi uvedbo posebne proračunske postavke, da podpre prehod na digitalni sistem v evropskih kinematografih, da bodo vsi državljani imeli dostop do vsebin, ki odražajo različne evropske identitete, ter zato, da bo ves evropski filmski sektor bolj konkurenčen; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj v okviru vodilne pobude o digitalni agendi predvidi uvedbo posebne proračunske postavke, da podpre prehod na digitalni sistem v evropskih kinematografih, da bodo vsi državljani imeli dostop do vsebin, ki odražajo različne evropske identitete, ter zato, da bo ves evropski filmski sektor bolj konkurenčen;

| 84. | poudarja pomen sponzorstva in javno-zasebnega partnerstva pri podpori kulturnih in ustvarjalnih dejavnosti ter poziva k boljšemu dostopu teh sektorjev do posojil ter naj se za spodbujanje sponzorstva podjetij preučijo alternativne možnosti, kot so davčne olajšave ali davčne spodbude; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen sponzorstva in javno-zasebnega partnerstva pri podpori kulturnih in ustvarjalnih dejavnosti ter poziva k boljšemu dostopu teh sektorjev do posojil ter naj se za spodbujanje sponzorstva podjetij preučijo alternativne možnosti, kot so davčne olajšave ali davčne spodbude;

| 85. | poudarja, da je pomembno usposobiti uslužbence v bančnem sektorju, da bodo lahko nudili finančno svetovanje za kulturne in ustvarjalne projekte in se bo izboljšal dostop do posojil finančnih institucij; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je pomembno usposobiti uslužbence v bančnem sektorju, da bodo lahko nudili finančno svetovanje za kulturne in ustvarjalne projekte in se bo izboljšal dostop do posojil finančnih institucij;

| 86. | ponovno poudarja pomen razvoja storitev svetovanja glede financ in upravljanja podjetij, da bi zaposleni v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, zlasti pa mala in srednja podjetja ter mikropodjetja razumeli orodja, ki so potrebna za pravilno upravljanje podjetja in s tem izboljšanje ustvarjanja, proizvodnje, promocije ter širjenja kulturnih dobrin in storitev; |
| --- | --- |

86.

ponovno poudarja pomen razvoja storitev svetovanja glede financ in upravljanja podjetij, da bi zaposleni v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, zlasti pa mala in srednja podjetja ter mikropodjetja razumeli orodja, ki so potrebna za pravilno upravljanje podjetja in s tem izboljšanje ustvarjanja, proizvodnje, promocije ter širjenja kulturnih dobrin in storitev;

| 87. | poudarja, da je nujno usposobiti zaposlene v sektorju, da bodo sposobni zagotoviti gospodarsko in finančno preživetje kulturnih in ustvarjalnih projektov z izboljšanjem dostopa do posojil pri finančnih in bančnih institucijah, ki ponavadi ne poznajo posebnosti tega sektorja; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je nujno usposobiti zaposlene v sektorju, da bodo sposobni zagotoviti gospodarsko in finančno preživetje kulturnih in ustvarjalnih projektov z izboljšanjem dostopa do posojil pri finančnih in bančnih institucijah, ki ponavadi ne poznajo posebnosti tega sektorja;

| 88. | poziva Komisijo, naj v okviru digitalne agende pomaga malim in srednjimi podjetjem, dejavnim na področju kulturnih in ustvarjalnih industrij, pri iskanju konkurenčnih in potrošniku prijaznih inovativnih modelov spletnega poslovanja, ki temeljijo na sofinanciranju in deljenem tveganju med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami ter posredniki; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj v okviru digitalne agende pomaga malim in srednjimi podjetjem, dejavnim na področju kulturnih in ustvarjalnih industrij, pri iskanju konkurenčnih in potrošniku prijaznih inovativnih modelov spletnega poslovanja, ki temeljijo na sofinanciranju in deljenem tveganju med kulturnimi in ustvarjalnimi industrijami ter posredniki;

| 89. | zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da postopki javnih naročil ne bodo povzročali nepotrebnih stroškov in birokracije za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

89.

zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da postopki javnih naročil ne bodo povzročali nepotrebnih stroškov in birokracije za mala in srednja podjetja;

| 90. | ker se je decembra 2011 začel izvajati osmi okvirni raziskovalni program, poziva Komisijo, naj predvidi financiranje izvajanja projektov in začetek podjetniške dejavnosti na področju kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki jih predlagajo mlajši od 35 let; |
| --- | --- |

90.

ker se je decembra 2011 začel izvajati osmi okvirni raziskovalni program, poziva Komisijo, naj predvidi financiranje izvajanja projektov in začetek podjetniške dejavnosti na področju kulturnih in ustvarjalnih industrij, ki jih predlagajo mlajši od 35 let;

| 91. | zahteva, naj program evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (pilotna informacijska mreža) za obdobje 2011–2013 prednostno financira kulturne in ustvarjalne industrije s posebnim poudarkom na avdiovizualnem sektorju ter proizvodnji in širjenju avdiovizualnih del v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

91.

zahteva, naj program evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (pilotna informacijska mreža) za obdobje 2011–2013 prednostno financira kulturne in ustvarjalne industrije s posebnim poudarkom na avdiovizualnem sektorju ter proizvodnji in širjenju avdiovizualnih del v sredozemski regiji;

| 92. | predlaga, naj se okvir evropske zveze ustvarjalnih industrij uporabi za oblikovanje platforme za dostop do informacij in nasvetov o pripravljenosti za naložbe in dolgoročnih podjetniških strategijah, dostopih do posojil, jamstvenih skladih in čezmejnih zasebnih naložbah ter za preučitev možnosti ustanovitve banke za ustvarjalne industrije; |
| --- | --- |

92.

predlaga, naj se okvir evropske zveze ustvarjalnih industrij uporabi za oblikovanje platforme za dostop do informacij in nasvetov o pripravljenosti za naložbe in dolgoročnih podjetniških strategijah, dostopih do posojil, jamstvenih skladih in čezmejnih zasebnih naložbah ter za preučitev možnosti ustanovitve banke za ustvarjalne industrije;

| 93. | spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj ustvarijo ugodne pogoje za kulturne in ustvarjalne industrije, da bi vzpostavile stike z organizacijami, ki bi jih lahko financirale, in poziva te organe, naj ozavestijo finančne organizacije o posebnem položaju kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi jih prepričali, naj vlagajo v te industrije, zlasti v mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, na podlagi kulturnih projektov z velikim ekonomskim potencialom; |
| --- | --- |

93.

spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj ustvarijo ugodne pogoje za kulturne in ustvarjalne industrije, da bi vzpostavile stike z organizacijami, ki bi jih lahko financirale, in poziva te organe, naj ozavestijo finančne organizacije o posebnem položaju kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi jih prepričali, naj vlagajo v te industrije, zlasti v mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, na podlagi kulturnih projektov z velikim ekonomskim potencialom;

| 94. | spodbuja lokalne, teritorialne in regionalne organe, naj seznanijo finančne ustanove s posebnostmi kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi se jih spodbudilo k vlaganju v te industrije, zlasti v mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

94.

spodbuja lokalne, teritorialne in regionalne organe, naj seznanijo finančne ustanove s posebnostmi kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi se jih spodbudilo k vlaganju v te industrije, zlasti v mala in srednja podjetja;

Lokalno in regionalno sodelovanje

| 95. | poudarja, da kulturne in ustvarjalne industrije pogosto pripomorejo k prestrukturiranja šepajočih lokalnih gospodarstev, tako da spodbujajo k nastanku novih vrst gospodarskih dejavnosti, ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest in povečevanju privlačnosti evropskih regij in mest in tako služijo interesu socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da kulturne in ustvarjalne industrije pogosto pripomorejo k prestrukturiranja šepajočih lokalnih gospodarstev, tako da spodbujajo k nastanku novih vrst gospodarskih dejavnosti, ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest in povečevanju privlačnosti evropskih regij in mest in tako služijo interesu socialne in teritorialne kohezije;

| 96. | poudarja, da ima kultura pomembno vlogo v smislu trajnostnega razvoja čezmejnih območij, ter se zaveda, da lahko infrastruktura in zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih industrij prispevajo k doseganju teritorialne kohezije; meni, da je spodbujanje kulture in ustvarjalnosti sestavni del teritorialnega sodelovanja in bi ga bilo treba okrepiti; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da ima kultura pomembno vlogo v smislu trajnostnega razvoja čezmejnih območij, ter se zaveda, da lahko infrastruktura in zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih industrij prispevajo k doseganju teritorialne kohezije; meni, da je spodbujanje kulture in ustvarjalnosti sestavni del teritorialnega sodelovanja in bi ga bilo treba okrepiti;

| 97. | poziva vse organe, ki sodelujejo na lokalni ravni, naj uporabijo programe teritorialnega sodelovanja, da bi prenesli in uporabili zglede najboljše prakse za razvoj kulturne in ustvarjalne panoge; |
| --- | --- |

97.

poziva vse organe, ki sodelujejo na lokalni ravni, naj uporabijo programe teritorialnega sodelovanja, da bi prenesli in uporabili zglede najboljše prakse za razvoj kulturne in ustvarjalne panoge;

| 98. | priporoča, da bi bilo treba okrepiti raziskave soodvisnosti med kulturno ponudbo in lokacijo podjetij kulturnih in ustvarjalnih industrij ter raziskati vseevropski pomen kulture kot dejavnika pri odločitvah podjetij za lokacijo, poleg tega pa je treba podpreti znanstvene raziskave učinkov podjetij kulturnih in ustvarjalnih industrij na njihovo neposredno okolje; |
| --- | --- |

98.

priporoča, da bi bilo treba okrepiti raziskave soodvisnosti med kulturno ponudbo in lokacijo podjetij kulturnih in ustvarjalnih industrij ter raziskati vseevropski pomen kulture kot dejavnika pri odločitvah podjetij za lokacijo, poleg tega pa je treba podpreti znanstvene raziskave učinkov podjetij kulturnih in ustvarjalnih industrij na njihovo neposredno okolje;

| 99. | poziva Komisijo in države članice, naj popišejo razpoložljivo znanje o praksah, potrebah in dobrih izkušnjah čezmejnega in teritorialnega kulturnega in ustvarjalnega sodelovanja, da pridobijo posebno strokovno znanje o kulturi, ustvarjalnosti in čezmejnih ozemljih (zlasti malo raziskanih področjih, kot je povezava med kulturo, ustvarjalnostjo in gospodarstvom) ter izdelajo čezmejne strategije za upravljanje kulturne dediščine in virov; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo in države članice, naj popišejo razpoložljivo znanje o praksah, potrebah in dobrih izkušnjah čezmejnega in teritorialnega kulturnega in ustvarjalnega sodelovanja, da pridobijo posebno strokovno znanje o kulturi, ustvarjalnosti in čezmejnih ozemljih (zlasti malo raziskanih področjih, kot je povezava med kulturo, ustvarjalnostjo in gospodarstvom) ter izdelajo čezmejne strategije za upravljanje kulturne dediščine in virov;

| 100. | poziva lokalne in regionalne organe, naj vzpostavijo prostore za srečanja in določijo osnovo za vzpostavitev lokalnih omrežij, da povečajo ozaveščenost o kulturnih in ustvarjalnih industrijah med vsemi zaposlenimi v sektorju z izmenjavo strokovnega znanja, poskusi, izboljšanjem znanja in izobraževanjem o inovativnih tehnologijah, kot so digitalne tehnologije, ter med širšo javnostjo z usposabljanjem, razpravami ter drugimi umetniškimi in kulturnimi dogodki, in naj razvijejo ustvarjalna središča in inkubatorje, da bi ustvarjalnim mladim iz stroke podjetjem omogočili delo v mreži, spodbudili inovacije in povečali prepoznavnost sektorja; |
| --- | --- |

100.

poziva lokalne in regionalne organe, naj vzpostavijo prostore za srečanja in določijo osnovo za vzpostavitev lokalnih omrežij, da povečajo ozaveščenost o kulturnih in ustvarjalnih industrijah med vsemi zaposlenimi v sektorju z izmenjavo strokovnega znanja, poskusi, izboljšanjem znanja in izobraževanjem o inovativnih tehnologijah, kot so digitalne tehnologije, ter med širšo javnostjo z usposabljanjem, razpravami ter drugimi umetniškimi in kulturnimi dogodki, in naj razvijejo ustvarjalna središča in inkubatorje, da bi ustvarjalnim mladim iz stroke podjetjem omogočili delo v mreži, spodbudili inovacije in povečali prepoznavnost sektorja;

| 101. | poziva lokalne in regionalne organe, naj se združijo v mrežo zaradi izmenjave dobre prakse ter izvedbe čezmejnih in nadnacionalnih pilotskih projektov; |
| --- | --- |

101.

poziva lokalne in regionalne organe, naj se združijo v mrežo zaradi izmenjave dobre prakse ter izvedbe čezmejnih in nadnacionalnih pilotskih projektov;

| 102. | poudarja, da lahko lokalni in regionalni organi z organizacijo, podporo in promocijo kulturnih dogodkov veliko prispevajo k boljšemu širjenju in kroženju kulturnih dobrin; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da lahko lokalni in regionalni organi z organizacijo, podporo in promocijo kulturnih dogodkov veliko prispevajo k boljšemu širjenju in kroženju kulturnih dobrin;

| 103. | poudarja, da imajo kulturna in ustvarjalna infrastruktura ter zmogljivosti pomembno vlogo za razvoj fizičnega okolja krajev in mest, za ustvarjanje privlačnega okolja za naložbe in zlasti za saniranje in ponovno oživitev nekdanjih industrijskih območij ter da kulturna dediščina prinaša dodano vrednost in prispeva k individualnosti pri razvoju in obnovi podeželskih območij, zlasti s svojim prispevkom h kmečkemu turizmu ter preprečevanju upadanja prebivalstva na teh območjih; |
| --- | --- |

103.

poudarja, da imajo kulturna in ustvarjalna infrastruktura ter zmogljivosti pomembno vlogo za razvoj fizičnega okolja krajev in mest, za ustvarjanje privlačnega okolja za naložbe in zlasti za saniranje in ponovno oživitev nekdanjih industrijskih območij ter da kulturna dediščina prinaša dodano vrednost in prispeva k individualnosti pri razvoju in obnovi podeželskih območij, zlasti s svojim prispevkom h kmečkemu turizmu ter preprečevanju upadanja prebivalstva na teh območjih;

| 104. | meni tudi, da je to tudi izredno pomemben dejavnik v strategijah za sanacijo nekdanjih industrijskih območij ter v politikah za opredelitev porajajočih se panožnih področij turizma in pri ponovni opredelitvi tradicionalnega turizma; |
| --- | --- |

104.

meni tudi, da je to tudi izredno pomemben dejavnik v strategijah za sanacijo nekdanjih industrijskih območij ter v politikah za opredelitev porajajočih se panožnih področij turizma in pri ponovni opredelitvi tradicionalnega turizma;

| 105. | zato meni, da bi bilo treba z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami podpreti osnovanje kulturnih in ustvarjalnih industrij ter razvoj že obstoječih industrij v partnerstvu med javnimi organi, ki predstavljajo različna politična področja, malimi in srednjimi podjetji ter zadevnimi predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

105.

zato meni, da bi bilo treba z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami podpreti osnovanje kulturnih in ustvarjalnih industrij ter razvoj že obstoječih industrij v partnerstvu med javnimi organi, ki predstavljajo različna politična področja, malimi in srednjimi podjetji ter zadevnimi predstavniki civilne družbe;

| 106. | zato spodbuja države članice in regije, naj ustvarijo priložnosti za takšno sodelovanje, oblikujejo politike, ki združujejo naložbe v infrastrukturo z naložbami v človeški kapital ter preučijo programe inovacijskih bonov, s katerimi bi kulturnim in ustvarjalnim malim in srednjim podjetjem ter posameznikom pomagali pridobiti strokovna znanja; |
| --- | --- |

106.

zato spodbuja države članice in regije, naj ustvarijo priložnosti za takšno sodelovanje, oblikujejo politike, ki združujejo naložbe v infrastrukturo z naložbami v človeški kapital ter preučijo programe inovacijskih bonov, s katerimi bi kulturnim in ustvarjalnim malim in srednjim podjetjem ter posameznikom pomagali pridobiti strokovna znanja;

| 107. | meni, da bi lahko Komisija namenila več pozornosti pobratenju mest, občin in regij, kar je bilo dolga leta odlična podlaga za kulturno in ustvarjalno sodelovanje in izmenjavo informacij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi združenji lokalnih in regionalnih organov spodbuja sodobne ter kakovostne pobude pobratenja in izmenjave, ki bodo vključevale vse dele družbe; |
| --- | --- |

107.

meni, da bi lahko Komisija namenila več pozornosti pobratenju mest, občin in regij, kar je bilo dolga leta odlična podlaga za kulturno in ustvarjalno sodelovanje in izmenjavo informacij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi združenji lokalnih in regionalnih organov spodbuja sodobne ter kakovostne pobude pobratenja in izmenjave, ki bodo vključevale vse dele družbe;

| 108. | predlaga, naj se v okviru evropskega leta prostovoljstva oblikuje program ukrepov, namenjenih čezmejni promociji kulture in sodelovanju; |
| --- | --- |

108.

predlaga, naj se v okviru evropskega leta prostovoljstva oblikuje program ukrepov, namenjenih čezmejni promociji kulture in sodelovanju;

Evropska prestolnica kulture

| 109. | poudarja splošno priznavanje pobude evropska prestolnica kulture kot „laboratorija“ za urbani razvoj prek kulture; poziva Komisijo, naj spodbuja to pobudo in zagotovi ustrezne pogoje za prenos najboljše prakse, kulturno sodelovanje in postavitev mrež za izmenjavo izkušenj o priložnostih kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi v celoti izkoristili potencial teh sektorjev; |
| --- | --- |

109.

poudarja splošno priznavanje pobude evropska prestolnica kulture kot „laboratorija“ za urbani razvoj prek kulture; poziva Komisijo, naj spodbuja to pobudo in zagotovi ustrezne pogoje za prenos najboljše prakse, kulturno sodelovanje in postavitev mrež za izmenjavo izkušenj o priložnostih kulturnih in ustvarjalnih industrij, da bi v celoti izkoristili potencial teh sektorjev;

| 110. | poziva, naj se v program dogodkov za proslavljanje evropskih kulturnih prestolnic vključi razprava o potencialu kulturnih in ustvarjalnih industrij; |
| --- | --- |

110.

poziva, naj se v program dogodkov za proslavljanje evropskih kulturnih prestolnic vključi razprava o potencialu kulturnih in ustvarjalnih industrij;

Moda in turizem

| 111. | meni, da je treba na seznam sektorjev, ki tvorijo kulturne in ustvarjalne industrije, naveden v Zeleni knjigi, dodati modo ter kulturni in trajnostni turizem; poudarja, da ta sektorja odlikujeta močna ustvarjalnost in podjetniški duh, pomemben za gospodarstvo in mednarodno konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

111.

meni, da je treba na seznam sektorjev, ki tvorijo kulturne in ustvarjalne industrije, naveden v Zeleni knjigi, dodati modo ter kulturni in trajnostni turizem; poudarja, da ta sektorja odlikujeta močna ustvarjalnost in podjetniški duh, pomemben za gospodarstvo in mednarodno konkurenčnost EU;

| 112. | poudarja, da je turizem zelo pomemben za kulturne in ustvarjalne industrije, in priporoča Komisiji, naj spodbuja mesta in regije, da bodo v večji meri uporabljale kulturo kot edinstven adut in tesneje medsebojno sodelovala na kulturno-turističnem področju, spodbujala sodelovanje med kulturnim in turističnim sektorjem, ter podpirala oba sektorja pri tržnih prizadevanjih; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da je turizem zelo pomemben za kulturne in ustvarjalne industrije, in priporoča Komisiji, naj spodbuja mesta in regije, da bodo v večji meri uporabljale kulturo kot edinstven adut in tesneje medsebojno sodelovala na kulturno-turističnem področju, spodbujala sodelovanje med kulturnim in turističnim sektorjem, ter podpirala oba sektorja pri tržnih prizadevanjih;

Mednarodni odnosi in trgovina

| 113. | poudarja pomen zgoraj omenjene Unescove konvencije bistvenega instrumenta, s katerim se lahko v mednarodnem okviru STO zagotovi ohranitev „kulturne izjeme“ v mednarodni trgovini z blagom in storitvami kulturne in ustvarjalne narave; |
| --- | --- |

113.

poudarja pomen zgoraj omenjene Unescove konvencije bistvenega instrumenta, s katerim se lahko v mednarodnem okviru STO zagotovi ohranitev „kulturne izjeme“ v mednarodni trgovini z blagom in storitvami kulturne in ustvarjalne narave;

| 114. | ugotavlja, da je pri spodbujanju kulturnih izmenjav in raznolikosti dostop na trge tretjih držav oviran s številnimi tarifnimi in netarifnimi ovirami, ki v povezavi z nestabilnimi mrežami za širjenje in uporabo otežujejo resnično prisotnost evropske kulture; |
| --- | --- |

114.

ugotavlja, da je pri spodbujanju kulturnih izmenjav in raznolikosti dostop na trge tretjih držav oviran s številnimi tarifnimi in netarifnimi ovirami, ki v povezavi z nestabilnimi mrežami za širjenje in uporabo otežujejo resnično prisotnost evropske kulture;

| 115. | poudarja velik potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij v mednarodni trgovini in meni, da je zaradi zahtevnega zbiranja podatkov njen pomen premalo cenjen; |
| --- | --- |

115.

poudarja velik potencial kulturnih in ustvarjalnih industrij v mednarodni trgovini in meni, da je zaradi zahtevnega zbiranja podatkov njen pomen premalo cenjen;

| 116. | v skladu s povečanjem števila dvostranskih trgovinskih sporazumov poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži jasno splošno strategijo o protokolih kulturnega sodelovanja, priloženih k tem sporazumom, da se ponudba za evropsko sodelovanje prilagodi potrebam in posebnostim kulturnih in ustvarjalnih industrij partnerskih držav, ob upoštevanju obveznosti do STO ter duha in besedila Unescove konvencije; |
| --- | --- |

116.

v skladu s povečanjem števila dvostranskih trgovinskih sporazumov poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži jasno splošno strategijo o protokolih kulturnega sodelovanja, priloženih k tem sporazumom, da se ponudba za evropsko sodelovanje prilagodi potrebam in posebnostim kulturnih in ustvarjalnih industrij partnerskih držav, ob upoštevanju obveznosti do STO ter duha in besedila Unescove konvencije;

| 117. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbudijo izvoz kulturnih in ustvarjalnih proizvodov in storitev ter naj si prizadevajo za večjo prepoznavnost kulturnih in ustvarjalnih industrij zunaj EU; |
| --- | --- |

117.

poziva države članice in Komisijo, naj spodbudijo izvoz kulturnih in ustvarjalnih proizvodov in storitev ter naj si prizadevajo za večjo prepoznavnost kulturnih in ustvarjalnih industrij zunaj EU;

*

* *

| 118. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

118.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 201, 25.7.2006, str. 15.

(2)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(3)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

(4)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 16.

(6)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(7)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 32.

(8)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 25.

(9)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 223.

(10)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/CONS_NATIVE_CS_2009_08749_1_EN.pdf

(11)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/155 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/155

---

Četrtek, 12. maj 2011Sarajevo kot evropska prestolnica kulture v letu 2014

P7_TA(2011)0241

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Sarajevu kot evropski prestolnici kulture za leto 2014

2012/C 377 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (1),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki določa pogoje za polno sodelovanje Bosne in Hercegovine v programu Kultura 2007–2013, podpisanega 21. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki določa pogoje za polno sodelovanje Bosne in Hercegovine v programu Kultura 2007–2013, podpisanega 21. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je bila aktivnost Skupnosti, imenovana „Evropska prestolnica kulture“, vzpostavljena z namenom opozoriti na bogastvo in raznolikost evropskih kultur ter njihove skupne značilnosti, pa tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med Evropejci, |
| --- | --- |

A.

ker je bila aktivnost Skupnosti, imenovana „Evropska prestolnica kulture“, vzpostavljena z namenom opozoriti na bogastvo in raznolikost evropskih kultur ter njihove skupne značilnosti, pa tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med Evropejci,

| B. | ker sklep o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019, naveden zgoraj, sedaj velja zgolj za države članice EU, |
| --- | --- |

B.

ker sklep o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019, naveden zgoraj, sedaj velja zgolj za države članice EU,

| C. | ker so mesta iz tretjih evropskih držav že večkrat dobila naslov Evropske prestolnice kulture, |
| --- | --- |

C.

ker so mesta iz tretjih evropskih držav že večkrat dobila naslov Evropske prestolnice kulture,

| D. | ker ima Sarajevo v evropski zgodovini in kulturi posebno mesto in ker bo leta 2014 obeležilo več pomembnih obletnic, |
| --- | --- |

D.

ker ima Sarajevo v evropski zgodovini in kulturi posebno mesto in ker bo leta 2014 obeležilo več pomembnih obletnic,

| E. | ker so sarajevski mestni svet in lokalni kulturni delavci začeli obsežne priprave za kandidaturo za ta naslov, |
| --- | --- |

E.

ker so sarajevski mestni svet in lokalni kulturni delavci začeli obsežne priprave za kandidaturo za ta naslov,

| 1. | poziva Svet, naj naslov Evropska prestolnica kulture za leto 2014 izjemoma podeli Sarajevu; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet, naj naslov Evropska prestolnica kulture za leto 2014 izjemoma podeli Sarajevu;

| 2. | meni, da bi bila podelitev naslova Evropska prestolnica kulture mestu, ki je bilo v 20. stoletju prizorišče tragičnih dogodkov, pomemben korak k premagovanju preteklih delitev Evrope in predstavljanju nove Evrope; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bila podelitev naslova Evropska prestolnica kulture mestu, ki je bilo v 20. stoletju prizorišče tragičnih dogodkov, pomemben korak k premagovanju preteklih delitev Evrope in predstavljanju nove Evrope;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij.

---

(1)  UL L 304, 3.11.2006, str. 1.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/156

---

Četrtek, 12. maj 2011Šrilanka: spremljanje poročila Združenih narodov

P7_TA(2011)0242

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o razmerah v Šrilanki

2012/C 377 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 31. marca 2011 skupine izvedencev generalnega sekretarja ZN za vprašanja odgovornosti v Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 31. marca 2011 skupine izvedencev generalnega sekretarja ZN za vprašanja odgovornosti v Šrilanki,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN z dne 25. aprila 2011 o javni objavi poročila skupine izvedencev o Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN z dne 25. aprila 2011 o javni objavi poročila skupine izvedencev o Šrilanki,

| — | ob upoštevanju konvencij, ki jih je podpisala Šrilanka in jo obvezujejo, da preišče domnevne kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah ter kazensko preganja odgovorne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij, ki jih je podpisala Šrilanka in jo obvezujejo, da preišče domnevne kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah ter kazensko preganja odgovorne,

| — | ob upoštevanju izjave o imenovanju skupine izvedencev ZN za vprašanja odgovornosti v Šrilanki, ki jo je v imenu Evropske unije 1. julija 2010 podala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o imenovanju skupine izvedencev ZN za vprašanja odgovornosti v Šrilanki, ki jo je v imenu Evropske unije 1. julija 2010 podala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju deklaracije podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 10. maja 2011 o poročilu skupine izvedencev generalnega sekretarja ZN za ugotavljanje odgovornosti v Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 10. maja 2011 o poročilu skupine izvedencev generalnega sekretarja ZN za ugotavljanje odgovornosti v Šrilanki,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Šrilanki, zlasti resolucij z dne 5. februarja 2009 (1), 12. marca 2009 (2) in 22. oktobra 2009 (3) o Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Šrilanki, zlasti resolucij z dne 5. februarja 2009 (1), 12. marca 2009 (2) in 22. oktobra 2009 (3) o Šrilanki,

| — | ob upoštevanju drugega dodatnega protokola k četrti ženevski konvenciji, ki zadeva varstvo žrtev nemednarodnih oboroženih spopadov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega dodatnega protokola k četrti ženevski konvenciji, ki zadeva varstvo žrtev nemednarodnih oboroženih spopadov,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker se je maja 2009 dolgotrajni spor v Šrilanki končal z vdajo Osvobodilnih tigrov tamilskega Elama (LTTE) in smrtjo njihovega voditelja; ker ob koncu spora veliko Šrilančanov živi kot notranje razseljene osebe, zlasti na severu države, |
| --- | --- |

A.

ker se je maja 2009 dolgotrajni spor v Šrilanki končal z vdajo Osvobodilnih tigrov tamilskega Elama (LTTE) in smrtjo njihovega voditelja; ker ob koncu spora veliko Šrilančanov živi kot notranje razseljene osebe, zlasti na severu države,

| B. | ker so v končnih mesecih spora hudi boji na civilnih področjih po ocenah povzročili tisoče smrti in poškodb civilistov, |
| --- | --- |

B.

ker so v končnih mesecih spora hudi boji na civilnih področjih po ocenah povzročili tisoče smrti in poškodb civilistov,

| C. | ker sta dne 23. maja 2009 med obiskom Ban Ki Muna v Šrilanki kmalu po prenehanju spora predsednik Mahinda Radžapaksa in Ban Ki Mun podala skupno izjavo, v kateri je generalni sekretar ZN poudaril, kako pomemben je proces reševanja vprašanja odgovornosti, in se je vlada Šrilanke strinjala, da bo sprejela ukrepe za spoprijem z domnevnimi kršitvami vojnega prava, |
| --- | --- |

C.

ker sta dne 23. maja 2009 med obiskom Ban Ki Muna v Šrilanki kmalu po prenehanju spora predsednik Mahinda Radžapaksa in Ban Ki Mun podala skupno izjavo, v kateri je generalni sekretar ZN poudaril, kako pomemben je proces reševanja vprašanja odgovornosti, in se je vlada Šrilanke strinjala, da bo sprejela ukrepe za spoprijem z domnevnimi kršitvami vojnega prava,

| D. | ker je šrilanška vlada 15. maja 2010 imenovala osemčlansko komisijo za pridobljene izkušnje in spravo, ki naj bi raziskala dogodke v Šrilanki med februarjem 2002 in majem 2009, da bi zagotovila reševanje vprašanja odgovornosti, pravico in spravo v tej državi, |
| --- | --- |

D.

ker je šrilanška vlada 15. maja 2010 imenovala osemčlansko komisijo za pridobljene izkušnje in spravo, ki naj bi raziskala dogodke v Šrilanki med februarjem 2002 in majem 2009, da bi zagotovila reševanje vprašanja odgovornosti, pravico in spravo v tej državi,

| E. | ker je generalni sekretar ZN 22. junija 2010 napovedal imenovanje skupine izvedencev, ki mu bodo svetovali o vprašanju odgovornosti v zvezi z domnevnimi kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah na zadnjih stopnjah spora v Šrilanki, |
| --- | --- |

E.

ker je generalni sekretar ZN 22. junija 2010 napovedal imenovanje skupine izvedencev, ki mu bodo svetovali o vprašanju odgovornosti v zvezi z domnevnimi kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah na zadnjih stopnjah spora v Šrilanki,

| F. | ker je bila v poročilu ZN, objavljenem 25. aprila 2011, potrjena verodostojnost trditev, da so vladne sile in sile LTTE izvajale vojaške operacije ob očitnem neupoštevanju varstva, pravic, blaginje in življenja civilistov in niso spoštovale mednarodnih pravnih norm, |
| --- | --- |

F.

ker je bila v poročilu ZN, objavljenem 25. aprila 2011, potrjena verodostojnost trditev, da so vladne sile in sile LTTE izvajale vojaške operacije ob očitnem neupoštevanju varstva, pravic, blaginje in življenja civilistov in niso spoštovale mednarodnih pravnih norm,

| G. | ker je mednarodna skupnost na zadnjih stopnjah spora večkrat pozvala vlado Šrilanke, naj mednarodnim opazovalcem dovoli vstop v državo, da bi lahko spremljali humanitarno plat razmer, v katerih je civilno prebivalstvo, ki so ga prizadeli boji, |
| --- | --- |

G.

ker je mednarodna skupnost na zadnjih stopnjah spora večkrat pozvala vlado Šrilanke, naj mednarodnim opazovalcem dovoli vstop v državo, da bi lahko spremljali humanitarno plat razmer, v katerih je civilno prebivalstvo, ki so ga prizadeli boji,

| H. | ker je skupina izvedencev ugotovila tudi, da prizadevanje Šrilanke skoraj dve leti po koncu vojne nikakor ne dosega mednarodnih standardov o vprašanju odgovornosti, |
| --- | --- |

H.

ker je skupina izvedencev ugotovila tudi, da prizadevanje Šrilanke skoraj dve leti po koncu vojne nikakor ne dosega mednarodnih standardov o vprašanju odgovornosti,

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi resnosti navedb iz poročila ZN; poudarja, da je treba te navedbe in vprašanje odgovornosti zanje ustrezno obravnavati, preden bo mogoče doseči spravo v Šrilanki; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost zaradi resnosti navedb iz poročila ZN; poudarja, da je treba te navedbe in vprašanje odgovornosti zanje ustrezno obravnavati, preden bo mogoče doseči spravo v Šrilanki;

| 2. | priznava, da je skupina izvedencev potrdila verodostojnost navedb, ki kažejo, če bodo dokazane, da sta tako vlada Šrilanke kot organizacija LTTE v velikem obsegu hudo kršili mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah, nekatere kršitve pa bi lahko uvrstili med vojne zločine in zločine proti človeštvu; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je skupina izvedencev potrdila verodostojnost navedb, ki kažejo, če bodo dokazane, da sta tako vlada Šrilanke kot organizacija LTTE v velikem obsegu hudo kršili mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah, nekatere kršitve pa bi lahko uvrstili med vojne zločine in zločine proti človeštvu;

| 3. | odobrava pobudo generalnega sekretarja ZN, ki je imenoval skupino izvedencev za ugotavljanje odgovornosti v Šrilanki v zvezi z domnevnimi kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah na zadnjih stopnjah oboroženega spora; |
| --- | --- |

3.

odobrava pobudo generalnega sekretarja ZN, ki je imenoval skupino izvedencev za ugotavljanje odgovornosti v Šrilanki v zvezi z domnevnimi kršitvami mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah na zadnjih stopnjah oboroženega spora;

| 4. | pozdravlja odločitev Ban Ki Muna, da dne 25. aprila 2011 objavi poročilo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja odločitev Ban Ki Muna, da dne 25. aprila 2011 objavi poročilo;

| 5. | poudarja, da je bila zavezanost človekovim pravicam in odgovornosti ključna točka skupne izjave predsednika Šrilanke in generalnega sekretarja ZN z dne 23. maja 2009; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je bila zavezanost človekovim pravicam in odgovornosti ključna točka skupne izjave predsednika Šrilanke in generalnega sekretarja ZN z dne 23. maja 2009;

| 6. | pozdravlja odločitev generalnega sekretarja ZN, da se bo pozitivno odzval na priporočilo skupine izvedencev o pregledu ukrepov ZN v zvezi z izvajanjem svojega humanitarnega mandata in mandata varstva med vojno v Šrilanki, zlasti na zadnjih stopnjah spora; ugotavlja, da je skupina izvedencev svetovala generalnemu sekretarju ZN, naj nemudoma ustanovi neodvisen mednarodni mehanizem, obveščen pa je bil, da bo za to potrebna privolitev države gostiteljice ali odločitev držav članic na ustreznem medvladnem forumu; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev generalnega sekretarja ZN, da se bo pozitivno odzval na priporočilo skupine izvedencev o pregledu ukrepov ZN v zvezi z izvajanjem svojega humanitarnega mandata in mandata varstva med vojno v Šrilanki, zlasti na zadnjih stopnjah spora; ugotavlja, da je skupina izvedencev svetovala generalnemu sekretarju ZN, naj nemudoma ustanovi neodvisen mednarodni mehanizem, obveščen pa je bil, da bo za to potrebna privolitev države gostiteljice ali odločitev držav članic na ustreznem medvladnem forumu;

| 7. | meni, da v interesu pravice in sprave v Šrilanki navedbe v poročilu skupine izvedencev ZN utemeljujejo popolno, nepristransko in pregledno preiskavo; spodbuja vlado Šrilanke, naj se tvorno odzove na priporočila skupine izvedencev; |
| --- | --- |

7.

meni, da v interesu pravice in sprave v Šrilanki navedbe v poročilu skupine izvedencev ZN utemeljujejo popolno, nepristransko in pregledno preiskavo; spodbuja vlado Šrilanke, naj se tvorno odzove na priporočila skupine izvedencev;

| 8. | je zelo zaskrbljen, ker zaskrbljujoče primanjkuje neodvisnosti v sodstvu, ki bi s svojo vlogo lahko dopolnilo neodvisni preiskovalni organ; poziva šrilanško vlado, naj zagotovi obnavljalno in povračilno pravičnost; |
| --- | --- |

8.

je zelo zaskrbljen, ker zaskrbljujoče primanjkuje neodvisnosti v sodstvu, ki bi s svojo vlogo lahko dopolnilo neodvisni preiskovalni organ; poziva šrilanško vlado, naj zagotovi obnavljalno in povračilno pravičnost;

| 9. | poziva vlado Šrilanke, naj v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in da bi izboljšala proces lastne odgovornosti, prispeva k prizadevanjem za obsežno spravo; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado Šrilanke, naj v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in da bi izboljšala proces lastne odgovornosti, prispeva k prizadevanjem za obsežno spravo;

| 10. | v zvezi s tem ugotavlja, da je šrilanška vlada ustanovila komisijo za pridobljene izkušnje in spravo; to komisijo poziva, naj strogo upošteva poročilo ZN; je seznanjen s pooblastilom te komisije, da pozove šrilanško državno tožilstvo, naj na podlagi njegovih ugotovitev uvede kazenski postopek; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem ugotavlja, da je šrilanška vlada ustanovila komisijo za pridobljene izkušnje in spravo; to komisijo poziva, naj strogo upošteva poročilo ZN; je seznanjen s pooblastilom te komisije, da pozove šrilanško državno tožilstvo, naj na podlagi njegovih ugotovitev uvede kazenski postopek;

| 11. | poziva k ugotavljanju odgovornosti organizacije LTTE in šrilanške vlade za domnevne kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

11.

poziva k ugotavljanju odgovornosti organizacije LTTE in šrilanške vlade za domnevne kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter prava o človekovih pravicah;

| 12. | poziva šrilanško vlado, naj izvaja priporočila skupine izvedencev, začenši s takojšnjimi ukrepi, tudi tako, da nemudoma začne odkrite preiskave kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, ki sta jih domnevno zagrešili strani v oboroženem sporu; |
| --- | --- |

12.

poziva šrilanško vlado, naj izvaja priporočila skupine izvedencev, začenši s takojšnjimi ukrepi, tudi tako, da nemudoma začne odkrite preiskave kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, ki sta jih domnevno zagrešili strani v oboroženem sporu;

| 13. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj podprejo nadaljnja prizadevanja za okrepitev procesa odgovornosti v Šrilanki ter poročilo ZN; |
| --- | --- |

13.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj podprejo nadaljnja prizadevanja za okrepitev procesa odgovornosti v Šrilanki ter poročilo ZN;

| 14. | poziva vlado Šrilanke, naj proaktivno obravnava resnična politična, gospodarska in socialna vprašanja in interese Tamilcev; v skladu s tem spodbuja šrilanško vlado, naj dejavno ukrepa za prenos politične pristojnosti in spodbuja pridobivanje zaposlenih za vladne službe, v policiji in v oboroženih silah med Tamilci, da bodo pomirjeni in bodo priznali poraz organizacije LTTE kot osvoboditev ter se bodo veselili svetle in cvetoče prihodnosti, enakopravno s singalskimi sodržavljani; |
| --- | --- |

14.

poziva vlado Šrilanke, naj proaktivno obravnava resnična politična, gospodarska in socialna vprašanja in interese Tamilcev; v skladu s tem spodbuja šrilanško vlado, naj dejavno ukrepa za prenos politične pristojnosti in spodbuja pridobivanje zaposlenih za vladne službe, v policiji in v oboroženih silah med Tamilci, da bodo pomirjeni in bodo priznali poraz organizacije LTTE kot osvoboditev ter se bodo veselili svetle in cvetoče prihodnosti, enakopravno s singalskimi sodržavljani;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov ter predsedniku, vladi in parlamentu Šrilanke. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov ter predsedniku, vladi in parlamentu Šrilanke.

---

(1)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 141.

(2)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 127.

(3)  UL C 265 E, 30.9.2010, str. 29.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/159

---

Četrtek, 12. maj 2011Azerbajdžan

P7_TA(2011)0243

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Azerbajdžanu

2012/C 377 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti z dne 17. decembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti z dne 17. decembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. maja 2010 (2) o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz, z dne 7. aprila 2011 (3) o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija in z dne 20. januarja 2011 (4) o strategiji EU za Črno morje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. maja 2010 (2) o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz, z dne 7. aprila 2011 (3) o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija in z dne 20. januarja 2011 (4) o strategiji EU za Črno morje,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko z dne 18. aprila 2011 in izjave urada delegacije EU v Bakuju z dne 10. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko z dne 18. aprila 2011 in izjave urada delegacije EU v Bakuju z dne 10. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva z dne 13. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva z dne 13. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Azerbajdžanom, ki je začel veljati dne 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Azerbajdžanom, ki je začel veljati dne 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju izjav predstavnika OVSE za svobodo medijev o napadu na novinarje 10. in 28. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predstavnika OVSE za svobodo medijev o napadu na novinarje 10. in 28. marca 2011,

| — | ob upoštevanju poročila misije za opazovanje volitev dne 7. novembra 2010, ki jo je napotil Urad za demokratične institucije in človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije za opazovanje volitev dne 7. novembra 2010, ki jo je napotil Urad za demokratične institucije in človekove pravice,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud, |
| --- | --- |

A.

ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud,

| B. | ker so se 15. julija 2010 začela pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom, temelječem na skupnih zavezah za udejanjanje niza skupnih vrednot, ki zajemajo številna področja, med drugim politični dialog, pravico, svobodo in varnost, pa tudi trgovino, politike sodelovanja in medpanožne politike, |
| --- | --- |

B.

ker so se 15. julija 2010 začela pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom, temelječem na skupnih zavezah za udejanjanje niza skupnih vrednot, ki zajemajo številna področja, med drugim politični dialog, pravico, svobodo in varnost, pa tudi trgovino, politike sodelovanja in medpanožne politike,

| C. | ker kljub temu, da je bilo za parlamentarne volitve v Republiki Azerbajdžan, ki so potekale 7. novembra 2010, glede na skupno izjavo misije za opazovanje volitev, sestavljene iz članov parlamentarne skupščine OVSE, parlamentarne skupščine Sveta Evrope in Evropskega parlamenta, značilno mirno ozračje in da so v političnem procesu sodelovale vse opozicijske stranke, izvedba teh volitev na splošno ni bila dovolj, da bi bil dosežen pomemben napredek v demokratičnem razvoju države, |
| --- | --- |

C.

ker kljub temu, da je bilo za parlamentarne volitve v Republiki Azerbajdžan, ki so potekale 7. novembra 2010, glede na skupno izjavo misije za opazovanje volitev, sestavljene iz članov parlamentarne skupščine OVSE, parlamentarne skupščine Sveta Evrope in Evropskega parlamenta, značilno mirno ozračje in da so v političnem procesu sodelovale vse opozicijske stranke, izvedba teh volitev na splošno ni bila dovolj, da bi bil dosežen pomemben napredek v demokratičnem razvoju države,

| D. | ker so po mirnih protivladnih protestih 11. marca in 2. aprila 2011 v Azerbajdžanu močno omejili svobodo izražanja in združevanja; ker omejevanje vključuje odvzem prostosti, nadlegovanje in ustrahovanje aktivistov civilne družbe, novinarjev in opozicijskih politikov v tej državi, |
| --- | --- |

D.

ker so po mirnih protivladnih protestih 11. marca in 2. aprila 2011 v Azerbajdžanu močno omejili svobodo izražanja in združevanja; ker omejevanje vključuje odvzem prostosti, nadlegovanje in ustrahovanje aktivistov civilne družbe, novinarjev in opozicijskih politikov v tej državi,

| E. | ker sta primera aktivistov Džabarja Savalana in Bahtijarja Hadžijeva še zlasti zaskrbljujoča; ker sta bila Savalan, član mladinske skupine Azerbajdžanske stranke ljudske fronte, in Hadžijev, aktivist in nekdanji poslanski kandidat, očitno tarči, ker sta prek Facebooka pozivala k protivladnim demonstracijam; ker je bil Savalan zaradi domnevnega posedovanja drog obsojen na dve in pol leti zapora; ker je bil Hadžijev 4. marca aretiran, potem ko je prek Facebooka pozival k protivladnim demonstracijam, in mu sedaj grozi dveletna zaporna kazen, ker se je domnevno izogibal služenju vojaškega roka; ker obstajajo resni dvomi o poštenem sojenju v njunih procesih, |
| --- | --- |

E.

ker sta primera aktivistov Džabarja Savalana in Bahtijarja Hadžijeva še zlasti zaskrbljujoča; ker sta bila Savalan, član mladinske skupine Azerbajdžanske stranke ljudske fronte, in Hadžijev, aktivist in nekdanji poslanski kandidat, očitno tarči, ker sta prek Facebooka pozivala k protivladnim demonstracijam; ker je bil Savalan zaradi domnevnega posedovanja drog obsojen na dve in pol leti zapora; ker je bil Hadžijev 4. marca aretiran, potem ko je prek Facebooka pozival k protivladnim demonstracijam, in mu sedaj grozi dveletna zaporna kazen, ker se je domnevno izogibal služenju vojaškega roka; ker obstajajo resni dvomi o poštenem sojenju v njunih procesih,

| F. | ker so azerbajdžanska sodišča sredi marca na poznih nočnih sojenjih, ki so bila zaprta za javnost, obsodila najmanj 30 ljudi, ki so se udeležili teh mirnih protestov, na pet- do osemdnevne zaporne kazni; ker večina obtožencev ni imela dostopa do zagovornika, ki bi ga sama izbrala; ker policija pripornikom ni dovolila, da bi poklicali odvetnike, in ker odvetniki nekaterih pripornikov niso vedeli, kdaj in kje potekajo sojenja, |
| --- | --- |

F.

ker so azerbajdžanska sodišča sredi marca na poznih nočnih sojenjih, ki so bila zaprta za javnost, obsodila najmanj 30 ljudi, ki so se udeležili teh mirnih protestov, na pet- do osemdnevne zaporne kazni; ker večina obtožencev ni imela dostopa do zagovornika, ki bi ga sama izbrala; ker policija pripornikom ni dovolila, da bi poklicali odvetnike, in ker odvetniki nekaterih pripornikov niso vedeli, kdaj in kje potekajo sojenja,

| G. | ker je bilo 2. aprila 2011 aretiranih približno 200 aktivistov, med njimi tudi vodja mladinske organizacije v stranki Musavat, Tural Abasli, |
| --- | --- |

G.

ker je bilo 2. aprila 2011 aretiranih približno 200 aktivistov, med njimi tudi vodja mladinske organizacije v stranki Musavat, Tural Abasli,

| H. | ker so oblasti po ukazu ministrstva za pravosodje, izdanem 10. marca 2011, zaprle hišo človekovih pravic v Azerbajdžanu, ki je bila v tej državi registrirana maja 2007 in je članica mreže mednarodnih hiš človekovih pravic, ker je ministrstvo zaprtje utemeljilo s tem, da je organizacija kršila azerbajdžanski zakon o nevladnih organizacijah, |
| --- | --- |

H.

ker so oblasti po ukazu ministrstva za pravosodje, izdanem 10. marca 2011, zaprle hišo človekovih pravic v Azerbajdžanu, ki je bila v tej državi registrirana maja 2007 in je članica mreže mednarodnih hiš človekovih pravic, ker je ministrstvo zaprtje utemeljilo s tem, da je organizacija kršila azerbajdžanski zakon o nevladnih organizacijah,

| I. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice Republiki Azerbajdžan ukazalo, naj izpusti zaprtega novinarja Ejnulo Fatulajeva in mu izplača 25 000 EUR za moralno škodo, |
| --- | --- |

I.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice Republiki Azerbajdžan ukazalo, naj izpusti zaprtega novinarja Ejnulo Fatulajeva in mu izplača 25 000 EUR za moralno škodo,

| J. | ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

J.

ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje pogostejšega nadlegovanja, napadov in nasilja, ki so jih v Azerbajdžanu deležni aktivisti civilne družbe in socialnih omrežij ter novinarji; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje pogostejšega nadlegovanja, napadov in nasilja, ki so jih v Azerbajdžanu deležni aktivisti civilne družbe in socialnih omrežij ter novinarji;

| 2. | močno obžaluje ustrahovanje, aretacije, pregon in obsodbe neodvisnih novinarjev in političnih aktivistov na podlagi različnih kazenskih obtožb; |
| --- | --- |

2.

močno obžaluje ustrahovanje, aretacije, pregon in obsodbe neodvisnih novinarjev in političnih aktivistov na podlagi različnih kazenskih obtožb;

| 3. | obžaluje aretacije približno 200 ljudi pred in med protivladnimi protesti 2. aprila 2011 v Bakuju; poziva azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in svobodo združevanja, ki so temelj odprte in demokratične družbe; obžaluje fizično nasilje nad protestniki; |
| --- | --- |

3.

obžaluje aretacije približno 200 ljudi pred in med protivladnimi protesti 2. aprila 2011 v Bakuju; poziva azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in svobodo združevanja, ki so temelj odprte in demokratične družbe; obžaluje fizično nasilje nad protestniki;

| 4. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj izpustijo vse člane opozicije, mladinske aktiviste in pisce spletnih dnevnikov, ki so po mirnih demonstracijah 11. marca ter 2. in 17. aprila 2011 še vedno v priporu, pa tudi Savalana in Hadžijeva, ter umaknejo obtožbe proti njim; poziva azerbajdžansko vlado, naj v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki jih je ratificirala, spoštuje svobodo izražanja; |
| --- | --- |

4.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj izpustijo vse člane opozicije, mladinske aktiviste in pisce spletnih dnevnikov, ki so po mirnih demonstracijah 11. marca ter 2. in 17. aprila 2011 še vedno v priporu, pa tudi Savalana in Hadžijeva, ter umaknejo obtožbe proti njim; poziva azerbajdžansko vlado, naj v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki jih je ratificirala, spoštuje svobodo izražanja;

| 5. | poziva oblasti, naj ohranijo vse potrebne pogoje za delovanje medijev, tudi opozicijskih, da bodo lahko novinarji brez pritiska svobodno delali in poročali, in naj posebno pozornost namenijo njihovi varnosti; v zvezi s tem opominja na zavezo predsednika Ilhama Alijeva iz leta 2005, v kateri je zagotovil, da država ščiti in zagotavlja pravice vseh novinarjev; |
| --- | --- |

5.

poziva oblasti, naj ohranijo vse potrebne pogoje za delovanje medijev, tudi opozicijskih, da bodo lahko novinarji brez pritiska svobodno delali in poročali, in naj posebno pozornost namenijo njihovi varnosti; v zvezi s tem opominja na zavezo predsednika Ilhama Alijeva iz leta 2005, v kateri je zagotovil, da država ščiti in zagotavlja pravice vseh novinarjev;

| 6. | je zaskrbljen zaradi poročil o grožnjah, ki jih v zaporu doživlja časopisni urednik Ejnula Fatulajev, njegovega čedalje slabšega zdravja in zavračanja dostopa do zdravniške oskrbe ter poziva k njegovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen zaradi poročil o grožnjah, ki jih v zaporu doživlja časopisni urednik Ejnula Fatulajev, njegovega čedalje slabšega zdravja in zavračanja dostopa do zdravniške oskrbe ter poziva k njegovi takojšnji izpustitvi;

| 7. | je zaskrbljen zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Republiki Azerbajdžan; poziva azerbajdžanske oblasti, naj ohranijo temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter druge mednarodne pogodbe, ki jih je podpisala Republika Azerbajdžan, in naj spoštujejo zaveze OVSE in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Republiki Azerbajdžan; poziva azerbajdžanske oblasti, naj ohranijo temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter druge mednarodne pogodbe, ki jih je podpisala Republika Azerbajdžan, in naj spoštujejo zaveze OVSE in Sveta Evrope;

| 8. | obžaluje nedavna opozorila o „prenehanju dejavnosti“, ki jih je poslalo azerbajdžansko ministrstvo za pravosodje Nacionalnemu demokratičnemu inštitutu in mreži hiš človekovih pravic, ter v zvezi s tem poziva azerbajdžanske oblasti, naj tej organizaciji dovolijo, da še naprej deluje, ne da bi jo pri tem ovirale; |
| --- | --- |

8.

obžaluje nedavna opozorila o „prenehanju dejavnosti“, ki jih je poslalo azerbajdžansko ministrstvo za pravosodje Nacionalnemu demokratičnemu inštitutu in mreži hiš človekovih pravic, ter v zvezi s tem poziva azerbajdžanske oblasti, naj tej organizaciji dovolijo, da še naprej deluje, ne da bi jo pri tem ovirale;

| 9. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj ohranijo dialog s člani organizacij civilne družbe in sprejmejo vse ukrepe, ki bodo posameznikom omogočali udeležbo v mirnih in demokratičnih dejavnostih, aktivistom pa naj dovolijo svobodno organiziranje brez posredovanja vlade; |
| --- | --- |

9.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj ohranijo dialog s člani organizacij civilne družbe in sprejmejo vse ukrepe, ki bodo posameznikom omogočali udeležbo v mirnih in demokratičnih dejavnostih, aktivistom pa naj dovolijo svobodno organiziranje brez posredovanja vlade;

| 10. | spodbuja azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo mirne demonstracije na ustreznih lokacijah, in jih poziva, naj prenehajo ustrahovati organizatorje, tako da jih priprejo ali jih obtožijo kaznivih dejanj; obžaluje, da so bili nekateri mladinski aktivisti izključeni iz državne univerze v Bakuju, potem ko niso prišli na izpite, ker so bili priprti zaradi političnih dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

spodbuja azerbajdžanske oblasti, naj dovolijo mirne demonstracije na ustreznih lokacijah, in jih poziva, naj prenehajo ustrahovati organizatorje, tako da jih priprejo ali jih obtožijo kaznivih dejanj; obžaluje, da so bili nekateri mladinski aktivisti izključeni iz državne univerze v Bakuju, potem ko niso prišli na izpite, ker so bili priprti zaradi političnih dejavnosti;

| 11. | pozdravlja, da sta bila nedavno iz zapora izpuščena dva pisca spletnih dnevnikov, Adnan Hadžizade in Emin Abdulajev (Mili); |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da sta bila nedavno iz zapora izpuščena dva pisca spletnih dnevnikov, Adnan Hadžizade in Emin Abdulajev (Mili);

| 12. | meni, da je dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno z brezplačnim in necenzuriranim dostopom do interneta, bistven za razvoj demokracije in pravne države ter sredstvo za spodbujanje izmenjav in komunikacije med Azerbajdžanci in EU; |
| --- | --- |

12.

meni, da je dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno z brezplačnim in necenzuriranim dostopom do interneta, bistven za razvoj demokracije in pravne države ter sredstvo za spodbujanje izmenjav in komunikacije med Azerbajdžanci in EU;

| 13. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj obravnavajo pomanjkljivosti, ugotovljene v končnem poročilu o parlamentarnih volitvah, ki ga je objavil Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, in pričakuje, da bodo še naprej sodelovale z Beneško komisijo in tako zagotovile, da bo volilna zakonodaja popolnoma v skladu z mednarodnimi normami in standardi; |
| --- | --- |

13.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj obravnavajo pomanjkljivosti, ugotovljene v končnem poročilu o parlamentarnih volitvah, ki ga je objavil Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, in pričakuje, da bodo še naprej sodelovale z Beneško komisijo in tako zagotovile, da bo volilna zakonodaja popolnoma v skladu z mednarodnimi normami in standardi;

| 14. | Azerbajdžan poziva k ponovnim prizadevanjem za celovito izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike v njegovem zadnjem letu veljavnosti, Komisijo pa k nadaljnji pomoči Azerbajdžanu pri teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

14.

Azerbajdžan poziva k ponovnim prizadevanjem za celovito izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike v njegovem zadnjem letu veljavnosti, Komisijo pa k nadaljnji pomoči Azerbajdžanu pri teh prizadevanjih;

| 15. | pozdravlja ustanovitev novih pododborov v odboru za sodelovanje EU in Azerbajdžana, kar bo okrepilo institucionalni okvir za razprave na področju pravice, svobode in varnosti ter o spoštovanju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja ustanovitev novih pododborov v odboru za sodelovanje EU in Azerbajdžana, kar bo okrepilo institucionalni okvir za razprave na področju pravice, svobode in varnosti ter o spoštovanju človekovih pravic in demokracije;

| 16. | pozdravlja prispevek Azerbajdžana k vzhodnemu partnerstvu in udeležbo delegacije azerbajdžanske narodne skupščine (mili madžlis) na otvoritvenem zasedanju parlamentarne skupščine Euronest; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja prispevek Azerbajdžana k vzhodnemu partnerstvu in udeležbo delegacije azerbajdžanske narodne skupščine (mili madžlis) na otvoritvenem zasedanju parlamentarne skupščine Euronest;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, azerbajdžanskemu predsedniku, vladi in parlamentu ter Uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, azerbajdžanskemu predsedniku, vladi in parlamentu ter Uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice.

---

(1)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 27.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0193.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0153.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/162 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/162

---

Četrtek, 12. maj 2011Belorusija

P7_TA(2011)0244

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o Belorusiji

2012/C 377 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z dne 10. marca 2011 (1), 20. januarja 2011 (2) in 17. decembra 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z dne 10. marca 2011 (1), 20. januarja 2011 (2) in 17. decembra 2009 (3),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 18. februarja 2011 o obsodbi predstavnika beloruske opozicije in kazni, ki mu je bila izrečena, ter izjave njenega tiskovnega predstavnika z dne 10. aprila 2011 o represiji nad neodvisnimi mediji v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 18. februarja 2011 o obsodbi predstavnika beloruske opozicije in kazni, ki mu je bila izrečena, ter izjave njenega tiskovnega predstavnika z dne 10. aprila 2011 o represiji nad neodvisnimi mediji v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/69/SZVP z dne 31. januarja 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/69/SZVP z dne 31. januarja 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije,

| — | ob upoštevanju končnega poročila o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta ga objavila Urad za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in parlamentarna skupščina OVSE dne 22. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta ga objavila Urad za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in parlamentarna skupščina OVSE dne 22. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker grozi predsedniškim kandidatom Alesu Mihaljeviču, Vladimirju Njakljajevu, Vitalu Rimaševskemu, Andreju Sanjikovu, Mikolaju Statkeviču in Dimitriju Usu ter vodjem njihovih volilnih kampanj, zlasti Pavlu Sevjarincu, Vladimirju Kobcu in Sergeju Marceljevu, sojenje, na katerem bi lahko bili obsojeni na zaporne kazni do 15 let, |
| --- | --- |

A.

ker grozi predsedniškim kandidatom Alesu Mihaljeviču, Vladimirju Njakljajevu, Vitalu Rimaševskemu, Andreju Sanjikovu, Mikolaju Statkeviču in Dimitriju Usu ter vodjem njihovih volilnih kampanj, zlasti Pavlu Sevjarincu, Vladimirju Kobcu in Sergeju Marceljevu, sojenje, na katerem bi lahko bili obsojeni na zaporne kazni do 15 let,

| B. | ker so bili številni opozicijski aktivisti, tudi vodja opozicijske Združene državljanske stranke (AHP) Anatol Ljabecka, nekdanja predsedniška kandidata Vital Rimaševski in Ales Mihaljevič, glavna urednica spletnega novičarskega portala Natalija Radzina, vodja kampanje opozicijskega predsedniškega kandidata Vladimirja Njakljajeva Andrej Dimitrijev in aktivist kampanje Povej resnico Sergej Vaznjak, izpuščeni iz centra KGB za pridržanje pred sojenjem in so v hišnem priporu, medtem ko proti njim še vedno poteka preiskava; ker sta Ales Mihaljevič in Natalija Radzina pobegnila iz države, da bi se izognila sojenju, podpornik Andreja Sanjikova med kampanjo za predsedniške volitve Dimitrij Bandarenka pa je bil za dve leti poslan v manj strogo kazensko kolonijo, |
| --- | --- |

B.

ker so bili številni opozicijski aktivisti, tudi vodja opozicijske Združene državljanske stranke (AHP) Anatol Ljabecka, nekdanja predsedniška kandidata Vital Rimaševski in Ales Mihaljevič, glavna urednica spletnega novičarskega portala Natalija Radzina, vodja kampanje opozicijskega predsedniškega kandidata Vladimirja Njakljajeva Andrej Dimitrijev in aktivist kampanje Povej resnico Sergej Vaznjak, izpuščeni iz centra KGB za pridržanje pred sojenjem in so v hišnem priporu, medtem ko proti njim še vedno poteka preiskava; ker sta Ales Mihaljevič in Natalija Radzina pobegnila iz države, da bi se izognila sojenju, podpornik Andreja Sanjikova med kampanjo za predsedniške volitve Dimitrij Bandarenka pa je bil za dve leti poslan v manj strogo kazensko kolonijo,

| C. | ker so bili Aleksander Atroščankov, Aleksander Malčanov, Dimitrij Novik in Vasil Parfiankov, sodelujoči v volilni kampanji demokratičnih opozicijskih kandidatov Vladimira Njakljajeva in Andreja Sanjikova, pa tudi član gibanja Za svobodo Mikita Lihavid, aktivisti Mlade fronte Ales Kirkevič, Zmister Daškevič in Edvard Lobov, aktivist kampanje Povej resnico Pavel Vinahradov, nadstrankarski aktivist Andrej Pratasijenja, zgodovinar Dimitrij Drozd, protestnik Vladimir Hamičenka ter koordinator nevladne kampanje Evropska Belorusija Dimitrij Bandarenka obsojeni v zvezi z demonstracijami 19. decembra 2010 na zaporne kazni od treh do štirih let, |
| --- | --- |

C.

ker so bili Aleksander Atroščankov, Aleksander Malčanov, Dimitrij Novik in Vasil Parfiankov, sodelujoči v volilni kampanji demokratičnih opozicijskih kandidatov Vladimira Njakljajeva in Andreja Sanjikova, pa tudi član gibanja Za svobodo Mikita Lihavid, aktivisti Mlade fronte Ales Kirkevič, Zmister Daškevič in Edvard Lobov, aktivist kampanje Povej resnico Pavel Vinahradov, nadstrankarski aktivist Andrej Pratasijenja, zgodovinar Dimitrij Drozd, protestnik Vladimir Hamičenka ter koordinator nevladne kampanje Evropska Belorusija Dimitrij Bandarenka obsojeni v zvezi z demonstracijami 19. decembra 2010 na zaporne kazni od treh do štirih let,

| D. | ker obstajajo dokazi, da policija z mučenjem sili ljudi v priznanje domnevnih zločinov zoper državo, kar je bilo dokazano s primeroma Olge Klasowske in Alesa Mihaljeviča, |
| --- | --- |

D.

ker obstajajo dokazi, da policija z mučenjem sili ljudi v priznanje domnevnih zločinov zoper državo, kar je bilo dokazano s primeroma Olge Klasowske in Alesa Mihaljeviča,

| E. | ker je 25. aprila 2011 belorusko ministrstvo za informiranje na vrhovno gospodarsko sodišče vložilo zahtevke za ukinitev neodvisnih časopisov Narodnaja volja in Naša njiva, |
| --- | --- |

E.

ker je 25. aprila 2011 belorusko ministrstvo za informiranje na vrhovno gospodarsko sodišče vložilo zahtevke za ukinitev neodvisnih časopisov Narodnaja volja in Naša njiva,

| F. | ker so novinarja televizijske postaje Belsat in časopisa Gazeta Wyborcza Andrzeja Poczobuta aretirali in mu grozi zaporna kazen do dveh let, obtožen pa je bil razžalitve predsednika na podlagi nedavno objavljenih člankov; ker Amnesty International Andrzeja Poczobuta uvršča med zapornike vesti; ker je bila aretirana tudi novinarka Irina Halip, žena Andreja Sanjikova, grozi pa ji obtožba, povezana s protesti; ker je Irina Halip trenutno v hišnem priporu in ne sme komunicirati s svojim možem, |
| --- | --- |

F.

ker so novinarja televizijske postaje Belsat in časopisa Gazeta Wyborcza Andrzeja Poczobuta aretirali in mu grozi zaporna kazen do dveh let, obtožen pa je bil razžalitve predsednika na podlagi nedavno objavljenih člankov; ker Amnesty International Andrzeja Poczobuta uvršča med zapornike vesti; ker je bila aretirana tudi novinarka Irina Halip, žena Andreja Sanjikova, grozi pa ji obtožba, povezana s protesti; ker je Irina Halip trenutno v hišnem priporu in ne sme komunicirati s svojim možem,

| G. | ker so se represivni ukrepi proti članom demokratične opozicije, svobodnim medijem, aktivistom civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic še okrepili, kljub ponavljajočim se pozivom mednarodne skupnosti, naj jih nemudoma odpravijo; ker te razmere pomenijo resno kršitev številnih mednarodnih zavez Belorusije, |
| --- | --- |

G.

ker so se represivni ukrepi proti članom demokratične opozicije, svobodnim medijem, aktivistom civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic še okrepili, kljub ponavljajočim se pozivom mednarodne skupnosti, naj jih nemudoma odpravijo; ker te razmere pomenijo resno kršitev številnih mednarodnih zavez Belorusije,

| 1. | ostro obsoja vse obsodbe na podlagi obtožnic zaradi množičnih izgredov in meni, da so obsodbe pristranske in politično motivirane; poudarja, da po poročanjih oblast obtožencem ni uspela dokazati krivde, da so sojenja potekala za zaprtimi vrati, da priporniki na sojenje niso smeli vabiti svojih prič ter se niso mogli zaupno in redno sestajati s svojimi pravnimi zastopniki ter da so odvetniki obtožencev prejeli več opozoril od ministrstva za pravosodje, nekateri pa so bili izključeni iz zbornice; zato izjavlja, da se sojenja niso vodila nepristransko; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vse obsodbe na podlagi obtožnic zaradi množičnih izgredov in meni, da so obsodbe pristranske in politično motivirane; poudarja, da po poročanjih oblast obtožencem ni uspela dokazati krivde, da so sojenja potekala za zaprtimi vrati, da priporniki na sojenje niso smeli vabiti svojih prič ter se niso mogli zaupno in redno sestajati s svojimi pravnimi zastopniki ter da so odvetniki obtožencev prejeli več opozoril od ministrstva za pravosodje, nekateri pa so bili izključeni iz zbornice; zato izjavlja, da se sojenja niso vodila nepristransko;

| 2. | meni, da so vse obtožbe proti predsedniškim kandidatom Vladimirju Njakljajevu, Vitalu Rimaševskemu, Mikolaju Statkeviču, Dimitriju Usu in Andreju Sanjikovu nezakonite in nedopustne; poziva k oprostitvi in opustitvi preganjanja kandidatov; s tem v zvezi obsoja nespoštovanje temeljne pravice do zbiranja in svobode izražanja, ki so ga pokazale beloruske oblasti, ter poziva, naj se takoj in brezpogojno izpustijo vsi protestniki, ki so še vedno v priporu, ter naj se umaknejo vse obtožbe proti njim; |
| --- | --- |

2.

meni, da so vse obtožbe proti predsedniškim kandidatom Vladimirju Njakljajevu, Vitalu Rimaševskemu, Mikolaju Statkeviču, Dimitriju Usu in Andreju Sanjikovu nezakonite in nedopustne; poziva k oprostitvi in opustitvi preganjanja kandidatov; s tem v zvezi obsoja nespoštovanje temeljne pravice do zbiranja in svobode izražanja, ki so ga pokazale beloruske oblasti, ter poziva, naj se takoj in brezpogojno izpustijo vsi protestniki, ki so še vedno v priporu, ter naj se umaknejo vse obtožbe proti njim;

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabšega položaja zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji; ostro obsoja nedavna obrekovanja: v enem od primerov so beloruski predsednik in več novinarjev medijev v državni lasti obrekovali predsednika centra za človekove pravice Vjasna Alesa Bjalackega in v svojih komentarjih o bombnem napadu trdili, da je v državi peta kolona; |
| --- | --- |

3.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabšega položaja zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji; ostro obsoja nedavna obrekovanja: v enem od primerov so beloruski predsednik in več novinarjev medijev v državni lasti obrekovali predsednika centra za človekove pravice Vjasna Alesa Bjalackega in v svojih komentarjih o bombnem napadu trdili, da je v državi peta kolona;

| 4. | obsoja stalno vzdušje strahu in zastraševanje političnih nasprotnikov v Belorusiji ter še vedno trajajoče preganjanje predstavnikov opozicije vse od predsedniških volitev decembra 2010; |
| --- | --- |

4.

obsoja stalno vzdušje strahu in zastraševanje političnih nasprotnikov v Belorusiji ter še vedno trajajoče preganjanje predstavnikov opozicije vse od predsedniških volitev decembra 2010;

| 5. | poziva beloruske oblasti, naj prenehajo ovirati svobodno gibanje ukrajinskih državljanov Marine Capok in Maksima Kitcjuka ter ruskega državljana Andreja Jurova, predstavnikov odbora za mednarodni nadzor razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji, ki ne smejo vstopiti na belorusko ozemlje, ter ruskih zagovornikov človekovih pravic Alika Mnacnakjana in Viktorije Gromove, ki so ju 4. maja 2011 najprej zadržali v pisarnah centra za človekove pravice Vjasna in ju kmalu za tem izgnali iz Belorusije ter jima za dve leti prepovedali ponoven vstop; v zvezi s tem obsoja vsa dejanja beloruskih oblasti proti zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

poziva beloruske oblasti, naj prenehajo ovirati svobodno gibanje ukrajinskih državljanov Marine Capok in Maksima Kitcjuka ter ruskega državljana Andreja Jurova, predstavnikov odbora za mednarodni nadzor razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji, ki ne smejo vstopiti na belorusko ozemlje, ter ruskih zagovornikov človekovih pravic Alika Mnacnakjana in Viktorije Gromove, ki so ju 4. maja 2011 najprej zadržali v pisarnah centra za človekove pravice Vjasna in ju kmalu za tem izgnali iz Belorusije ter jima za dve leti prepovedali ponoven vstop; v zvezi s tem obsoja vsa dejanja beloruskih oblasti proti zagovornikom človekovih pravic;

| 6. | obsoja sistematično nadlegovanje in ustrahovanje neodvisnih novinarjev in medijskih hiš v Belorusiji ter vse močnejši pritisk nanje; v zvezi s tem poziva beloruske oblasti, naj prekinejo postopek ukinitve tednikov Narodnaja volja in Naša njiva, naj ne omejujejo dostopa do dveh neodvisnih spletnih portalov Karta '97 in Beloruski partizan, zaradi česar bi bil pluralizem medijev izredno okrnjen, in naj izpustijo Andrzeja Poczobuta ter opustijo vse obtožbe proti njemu; |
| --- | --- |

6.

obsoja sistematično nadlegovanje in ustrahovanje neodvisnih novinarjev in medijskih hiš v Belorusiji ter vse močnejši pritisk nanje; v zvezi s tem poziva beloruske oblasti, naj prekinejo postopek ukinitve tednikov Narodnaja volja in Naša njiva, naj ne omejujejo dostopa do dveh neodvisnih spletnih portalov Karta '97 in Beloruski partizan, zaradi česar bi bil pluralizem medijev izredno okrnjen, in naj izpustijo Andrzeja Poczobuta ter opustijo vse obtožbe proti njemu;

| 7. | obsoja, da ni neodvisnih preiskav primerov brutalne sile, ki so jo policija in službe KGB uporabile proti protestnikom na dan volitev, zlasti ker je Belorusija zavrnila poziv 14 članic EU, naj se oblikuje misija za ugotavljanje dejstev o človekovih pravicah v okviru OVSE, ki bi preiskala obsežno zatiranje opozicije po volitvah decembra 2010; pozdravlja vmesno poročilo posebnega poročevalca odbora za mednarodni nadzor razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji dr. Neila Jarmana ter je zgrožen nad dejstvom, da so bili zagovorniki človekovih pravic iz različnih držav članic OVSE ponovno zadržani v Minsku; |
| --- | --- |

7.

obsoja, da ni neodvisnih preiskav primerov brutalne sile, ki so jo policija in službe KGB uporabile proti protestnikom na dan volitev, zlasti ker je Belorusija zavrnila poziv 14 članic EU, naj se oblikuje misija za ugotavljanje dejstev o človekovih pravicah v okviru OVSE, ki bi preiskala obsežno zatiranje opozicije po volitvah decembra 2010; pozdravlja vmesno poročilo posebnega poročevalca odbora za mednarodni nadzor razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji dr. Neila Jarmana ter je zgrožen nad dejstvom, da so bili zagovorniki človekovih pravic iz različnih držav članic OVSE ponovno zadržani v Minsku;

| 8. | poziva Komisijo, Svet, visoko predstavnico in druge države partnerice EU, naj okrepijo omejevalne ukrepe proti beloruskemu režimu, med drugim naj uvedejo ciljno usmerjene gospodarske sankcije, zlasti proti podjetjem v državni lasti; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, Svet, visoko predstavnico in druge države partnerice EU, naj okrepijo omejevalne ukrepe proti beloruskemu režimu, med drugim naj uvedejo ciljno usmerjene gospodarske sankcije, zlasti proti podjetjem v državni lasti;

| 9. | poudarja, da mora EU glede na trajajoče zatiranje opozicije, ki je brez primere, najti nove načine za podporo beloruski civilni družbi pri spodbujanju ozaveščanja javnosti, preprečevanju popolne razdrobitve politične opozicije ter podpori političnim alternativam Lukašenkovemu režimu; poziva, naj EU tudi v prihodnje nudi pomoč demokratičnim opozicijskim strankam, organizacijam civilne družbe in neodvisnim medijskim hišam ter jo okrepi, na primer prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora EU glede na trajajoče zatiranje opozicije, ki je brez primere, najti nove načine za podporo beloruski civilni družbi pri spodbujanju ozaveščanja javnosti, preprečevanju popolne razdrobitve politične opozicije ter podpori političnim alternativam Lukašenkovemu režimu; poziva, naj EU tudi v prihodnje nudi pomoč demokratičnim opozicijskim strankam, organizacijam civilne družbe in neodvisnim medijskim hišam ter jo okrepi, na primer prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 10. | poudarja, da bo za sodelovanje EU z Belorusijo potrebna izpolnitev strogih pogojev in bo odvisno od zavezanosti Belorusije spoštovanju človekovih pravic in pravne države, kakor je zapisano v skupni izjavi praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu z dne 7. maja 2009, katere podpisnica je tudi beloruska vlada; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo za sodelovanje EU z Belorusijo potrebna izpolnitev strogih pogojev in bo odvisno od zavezanosti Belorusije spoštovanju človekovih pravic in pravne države, kakor je zapisano v skupni izjavi praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu z dne 7. maja 2009, katere podpisnica je tudi beloruska vlada;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0099.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0022.

(3)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/164 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/164

---

Četrtek, 12. maj 2011Evropska čistilna akcija in pobuda "Let's do it World 2012"

P7_TA(2011)0245

Izjava Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 o evropski čistilni akciji in pobudi "Let's do it World 2012"

2012/C 377 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU o odpadkih slabo, |
| --- | --- |

A.

ker je izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU o odpadkih slabo,

| B. | ker je pomanjkanje družbene odgovornosti in osveščenosti o okoljevarstvenih vprašanjih še vedno težava številnih držav članic, |
| --- | --- |

B.

ker je pomanjkanje družbene odgovornosti in osveščenosti o okoljevarstvenih vprašanjih še vedno težava številnih držav članic,

| C. | ker je gibanje "Let's do it!" od leta 2008 izvedlo več nacionalnih civilnih državljanskih pobud, ki so pritegnile ogromno udeležencev v Estoniji, Latviji, Litvi, Portugalski, Sloveniji in Romuniji, in ker so te pobude prinesle konkretne rezultate, kot je popis in očiščenje ilegalnih odlagališč odpadkov, |
| --- | --- |

C.

ker je gibanje "Let's do it!" od leta 2008 izvedlo več nacionalnih civilnih državljanskih pobud, ki so pritegnile ogromno udeležencev v Estoniji, Latviji, Litvi, Portugalski, Sloveniji in Romuniji, in ker so te pobude prinesle konkretne rezultate, kot je popis in očiščenje ilegalnih odlagališč odpadkov,

| 1. | ugotavlja, da je pobuda "Let's do it world!" prostovoljno gibanje, ki je vse evropske države pozvalo, naj združijo moči za največjo čistilno akcijo doslej, ki naj bi potekala na en dan v letu 2012; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je pobuda "Let's do it world!" prostovoljno gibanje, ki je vse evropske države pozvalo, naj združijo moči za največjo čistilno akcijo doslej, ki naj bi potekala na en dan v letu 2012;

| 2. | poziva politike, naj dejavno spodbujajo pobude, ter državljane, da se jim pridružijo; |
| --- | --- |

2.

poziva politike, naj dejavno spodbujajo pobude, ter državljane, da se jim pridružijo;

| 3. | meni, da bi bilo treba ta učinkoviti instrument široko spodbujati, da bi povečali osveščenost in odgovornost za ravnanje z odpadki, s tem pa dosegli najvišjo možno stopnjo recikliranja; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba ta učinkoviti instrument široko spodbujati, da bi povečali osveščenost in odgovornost za ravnanje z odpadki, s tem pa dosegli najvišjo možno stopnjo recikliranja;

| 4. | poziva Komisijo, naj z vsemi razpoložljivimi sredstvi podpre to pobudo ter vzpostavi spletno mesto, kjer bodo objavljeni obstoječi podatki o nacionalnih evidencah ravnanja z odpadki in zemljevidi s prikazanimi ilegalnimi odlagališči; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj z vsemi razpoložljivimi sredstvi podpre to pobudo ter vzpostavi spletno mesto, kjer bodo objavljeni obstoječi podatki o nacionalnih evidencah ravnanja z odpadki in zemljevidi s prikazanimi ilegalnimi odlagališči;

| 5. | poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo za izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje EU o odpadkih na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo za izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje EU o odpadkih na svojem ozemlju;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam 27 držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam 27 držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 12. maja 2011 (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 10. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/166 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/166

---

Torek, 10. maj 2011Zaščita poslanske imunitete Luigija de Magistrisa

P7_TA(2011)0188

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Luigija de Magistrisa (2010/2122(IMM))

2012/C 377 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Luigija de Magistrisa za zaščito njegove imunitete v zvezi s postopkom pred italijanskim sodiščem, ki jo je poslanec vložil 5. julija 2010, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 7. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Luigija de Magistrisa za zaščito njegove imunitete v zvezi s postopkom pred italijanskim sodiščem, ki jo je poslanec vložil 5. julija 2010, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 7. julija 2010,

| — | po zaslišanju Luigija de Magistrisa v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Luigija de Magistrisa v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0152/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0152/2011),

| A. | ker je poslanec Evropskega parlamenta Luigi de Magistris zahteval, da se zaščiti njegova poslanska imuniteta v zvezi s postopkom pred italijanskim sodiščem, |
| --- | --- |

A.

ker je poslanec Evropskega parlamenta Luigi de Magistris zahteval, da se zaščiti njegova poslanska imuniteta v zvezi s postopkom pred italijanskim sodiščem,

| B. | ker se zahteva Luigija de Magistrisa navezuje na sodni poziv, ki je bil zoper njega vložen pri sodišču v Beneventu v imenu poslanca Evropskega parlamenta Clementa Maria Mastelle, v zvezi z intervjujem, ki ga je z Luigijem de Magistrisom 31. oktobra 2009 opravil italijanski časopis, |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva Luigija de Magistrisa navezuje na sodni poziv, ki je bil zoper njega vložen pri sodišču v Beneventu v imenu poslanca Evropskega parlamenta Clementa Maria Mastelle, v zvezi z intervjujem, ki ga je z Luigijem de Magistrisom 31. oktobra 2009 opravil italijanski časopis,

| C. | ker naj bi v skladu s tem pozivom del intervjuja („Mastella je bil vpleten v eno od mojih preiskav in me je poskušal ustaviti“) predstavljal obrekovanje, zaradi česa je vložen odškodninski zahtevek za 1 000 000 EUR in povračilo stroškov, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi v skladu s tem pozivom del intervjuja („Mastella je bil vpleten v eno od mojih preiskav in me je poskušal ustaviti“) predstavljal obrekovanje, zaradi česa je vložen odškodninski zahtevek za 1 000 000 EUR in povračilo stroškov,

| D. | ker je bil intervju opravljen v času, ko je bil Luigi de Magistris poslanec Evropskega parlamenta, saj je bil izvoljen leta 2009 na volitvah v Evropski parlament, |
| --- | --- |

D.

ker je bil intervju opravljen v času, ko je bil Luigi de Magistris poslanec Evropskega parlamenta, saj je bil izvoljen leta 2009 na volitvah v Evropski parlament,

| E. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, |
| --- | --- |

E.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti,

| F. | ker v skladu z ustaljeno prakso Parlamenta dejstvo, da so sodni postopki civilnopravne ali upravnopravne narave ali da vsebujejo vidike, ki sodijo v civilno ali upravno pravo, samo po sebi ne predstavlja ovire za veljavnost imunitete iz tega člena, |
| --- | --- |

F.

ker v skladu z ustaljeno prakso Parlamenta dejstvo, da so sodni postopki civilnopravne ali upravnopravne narave ali da vsebujejo vidike, ki sodijo v civilno ali upravno pravo, samo po sebi ne predstavlja ovire za veljavnost imunitete iz tega člena,

| G. | ker je pri dajanju zadevnega intervjuja Luigi de Magistris opravljal svojo dolžnost poslanca Evropskega parlamenta in je opravljal politično dejavnost s tem, da je izražal svoje mnenje o zadevi, ki je za njegove volivce javnega interesa, |
| --- | --- |

G.

ker je pri dajanju zadevnega intervjuja Luigi de Magistris opravljal svojo dolžnost poslanca Evropskega parlamenta in je opravljal politično dejavnost s tem, da je izražal svoje mnenje o zadevi, ki je za njegove volivce javnega interesa,

| H. | ker so poskusi, da se poslancem Evropskega parlamenta prepreči, da izražajo mnenje o zadevah, za katere obstajata legitimni javni interes in zaskrbljenost, ter da kritizirajo svoje politične nasprotnike tako, da se proti njim sproži sodne postopke, v demokratični družbi nesprejemljivi in kršijo člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, katerega namen je varovati svobodo izražanja poslancev pri izvrševanju njihovih dolžnosti v interesu Parlamenta kot institucije Evropske unije, |
| --- | --- |

H.

ker so poskusi, da se poslancem Evropskega parlamenta prepreči, da izražajo mnenje o zadevah, za katere obstajata legitimni javni interes in zaskrbljenost, ter da kritizirajo svoje politične nasprotnike tako, da se proti njim sproži sodne postopke, v demokratični družbi nesprejemljivi in kršijo člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, katerega namen je varovati svobodo izražanja poslancev pri izvrševanju njihovih dolžnosti v interesu Parlamenta kot institucije Evropske unije,

| 1. | sklene, da zaščiti imuniteto in privilegije Luigija de Magistrisa; |
| --- | --- |

1.

sklene, da zaščiti imuniteto in privilegije Luigija de Magistrisa;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Italije in Luigiju de Magistrisu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Italije in Luigiju de Magistrisu.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] ECR 195, zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] ECR 2391, zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ECR II-2849, združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ECR I-7929 in zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/167 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/167

---

Torek, 10. maj 2011Zaščita poslanske imunitete Bruna Gollnischa

P7_TA(2011)0189

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa (2010/2097(IMM))

2012/C 377 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Bruna Gollnischa za zaščito njegove imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred francoskim sodiščem, ki je bila vložena 10. junija 2010 in razglašena na plenarnem zasedanju 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Bruna Gollnischa za zaščito njegove imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred francoskim sodiščem, ki je bila vložena 10. junija 2010 in razglašena na plenarnem zasedanju 14. junija 2010,

| — | po zaslišanju Bruna Gollnischa dne 26. januarja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Bruna Gollnischa dne 26. januarja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju 26. člena ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. člena ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0154/2011),

| A. | ker je poslanec Evropskega parlamenta Bruno Gollnisch zahteval zaščito svoje parlamentarne imunitete v zvezi z ukrepi francoskih oblasti, ki po njegovem mnenju omejujejo njegovo svobodo, izvajajo pa se v okviru sodne preiskave v primeru tožbe in odškodninskega zahtevka (plainte avec constitution de partie civile), ki ga je 26. januarja 2009 proti neimenovani osebi zaradi spodbujanja k rasnemu sovraštvu vložila Mednarodna liga proti rasizmu in antisemitizmu, |
| --- | --- |

A.

ker je poslanec Evropskega parlamenta Bruno Gollnisch zahteval zaščito svoje parlamentarne imunitete v zvezi z ukrepi francoskih oblasti, ki po njegovem mnenju omejujejo njegovo svobodo, izvajajo pa se v okviru sodne preiskave v primeru tožbe in odškodninskega zahtevka (plainte avec constitution de partie civile), ki ga je 26. januarja 2009 proti neimenovani osebi zaradi spodbujanja k rasnemu sovraštvu vložila Mednarodna liga proti rasizmu in antisemitizmu,

| B. | ker v zahtevi za zaščito imunitete ni bilo sklicevanja na člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in se ga zato ne uporabi, |
| --- | --- |

B.

ker v zahtevi za zaščito imunitete ni bilo sklicevanja na člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in se ga zato ne uporabi,

| C. | ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se je Bruno Gollnisch v svojemu pismu predsedniku Parlamenta z dne 10. junija 2010 izrecno skliceval in ki velja v tem primeru, določa, da med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu, |
| --- | --- |

C.

ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se je Bruno Gollnisch v svojemu pismu predsedniku Parlamenta z dne 10. junija 2010 izrecno skliceval in ki velja v tem primeru, določa, da med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

| D. | ker se v skladu z drugim odstavkom 26. člena ustave Francoske republike "nobenega poslanca ne sme prijeti zaradi kaznivega dejanja ali prekrška, niti se ga ne sme pripreti ali mu kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje ni potrebno v primeru hudega kaznivega dejanja, zagrešenega in flagrante delicto ali v primeru dokončne obsodbe", in ker se v skladu s tretjim odstavkom 26. člena "pripor, druge oblike odvzema prostosti ali kazensko preganjanje poslanca ustavi do konca zasedanja, če to zahteva skupščina, katere poslanec je", |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu z drugim odstavkom 26. člena ustave Francoske republike "nobenega poslanca ne sme prijeti zaradi kaznivega dejanja ali prekrška, niti se ga ne sme pripreti ali mu kako drugače odvzeti prostosti brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje ni potrebno v primeru hudega kaznivega dejanja, zagrešenega in flagrante delicto ali v primeru dokončne obsodbe", in ker se v skladu s tretjim odstavkom 26. člena "pripor, druge oblike odvzema prostosti ali kazensko preganjanje poslanca ustavi do konca zasedanja, če to zahteva skupščina, katere poslanec je",

| E. | ker ima Parlament pri pripravi sklepa o zahtevi za zaščito imunitete enega svojih poslancev veliko mero diskrecijske pravice (2), |
| --- | --- |

E.

ker ima Parlament pri pripravi sklepa o zahtevi za zaščito imunitete enega svojih poslancev veliko mero diskrecijske pravice (2),

| F. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da naj bi šlo za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

F.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da naj bi šlo za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| G. | ker primer ne zadeva političnih dejavnosti Bruna Gollnischa kot poslanca Evropskega parlamenta; ker namesto tega zadeva dejavnosti Bruna Gollnischa kot člana sveta regije Rhône-Alpes, ki so povsem regionalne in lokalne narave, saj je bil v to funkcijo izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, funkcija pa je ločena od mandata poslanca Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

G.

ker primer ne zadeva političnih dejavnosti Bruna Gollnischa kot poslanca Evropskega parlamenta; ker namesto tega zadeva dejavnosti Bruna Gollnischa kot člana sveta regije Rhône-Alpes, ki so povsem regionalne in lokalne narave, saj je bil v to funkcijo izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, funkcija pa je ločena od mandata poslanca Evropskega parlamenta,

| H. | ker je Bruno Gollnisch pojasnil, zakaj je njegova politična skupina v svetu regije Rhône-Alpes objavila sporočilo za javnost, zaradi katerega je zahteval zaščito imunitete: dejal je, da je sporočilo za javnost napisala ekipa stranke Nacionalna fronta v tej regiji, skupaj z odgovorno osebo za komunikacije, ki je bila "pooblaščena za dajanje izjav v imenu izvoljenih uradnih predstavnikov Nacionalne fronte"; ker bi uveljavljanje parlamentarne imunitete v takšnih okoliščinah pomenilo neustrezno uporabo pravil, katerih namen je preprečiti motnje v delovanju in neodvisnosti Parlamenta, |
| --- | --- |

H.

ker je Bruno Gollnisch pojasnil, zakaj je njegova politična skupina v svetu regije Rhône-Alpes objavila sporočilo za javnost, zaradi katerega je zahteval zaščito imunitete: dejal je, da je sporočilo za javnost napisala ekipa stranke Nacionalna fronta v tej regiji, skupaj z odgovorno osebo za komunikacije, ki je bila "pooblaščena za dajanje izjav v imenu izvoljenih uradnih predstavnikov Nacionalne fronte"; ker bi uveljavljanje parlamentarne imunitete v takšnih okoliščinah pomenilo neustrezno uporabo pravil, katerih namen je preprečiti motnje v delovanju in neodvisnosti Parlamenta,

| I. | ker naj bi francoski organi proti Brunu Gollnischu uvedli določene ukrepe, ki naj bi omejevali njegovo svobodo, še preden so zahtevali odvzem njegove imunitete, kar je obžalovanja vredna kršitev pristojnosti Parlamenta; ker pa so zdaj francoski organi uradno zahtevali odvzem njegove imunitete, da bi v prihodnosti lahko proti njemu uvedli takšne ukrepe, zaradi česar v tem pogledu ni več treba braniti imunitete Bruna Gollnischa, |
| --- | --- |

I.

ker naj bi francoski organi proti Brunu Gollnischu uvedli določene ukrepe, ki naj bi omejevali njegovo svobodo, še preden so zahtevali odvzem njegove imunitete, kar je obžalovanja vredna kršitev pristojnosti Parlamenta; ker pa so zdaj francoski organi uradno zahtevali odvzem njegove imunitete, da bi v prihodnosti lahko proti njemu uvedli takšne ukrepe, zaradi česar v tem pogledu ni več treba braniti imunitete Bruna Gollnischa,

| J. | ker ni naloga Parlamenta, temveč pristojnih sodnih organov, da odločijo, ob spoštovanju vseh demokratičnih jamstev, v kolikšni meri je bila kršena francoska zakonodaja o spodbujanju k rasnemu sovraštvu in kakšne bi bile lahko pravne posledice, |
| --- | --- |

J.

ker ni naloga Parlamenta, temveč pristojnih sodnih organov, da odločijo, ob spoštovanju vseh demokratičnih jamstev, v kolikšni meri je bila kršena francoska zakonodaja o spodbujanju k rasnemu sovraštvu in kakšne bi bile lahko pravne posledice,

| K. | ker torej parlamentarne imunitete Bruna Gollnischa ne bi smeli zaščititi, |
| --- | --- |

K.

ker torej parlamentarne imunitete Bruna Gollnischa ne bi smeli zaščititi,

| 1. | se glede na omenjena dejstva odloči, da ne bo zaščitil imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa; |
| --- | --- |

1.

se glede na omenjena dejstva odloči, da ne bo zaščitil imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Brunu Gollnischu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Brunu Gollnischu.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krierju [1964] ECR 195, zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugim [1986] ECR 2391, zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ECR II-2849, združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ECR I-7929 in zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu.

(2)  Zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu, odstavek 101.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/169 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/169

---

Torek, 10. maj 2011Odvzem poslanske imunitete Brunu Gollnischu

P7_TA(2011)0190

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Brunu Gollnischu (2010/2284(IMM))

2012/C 377 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Brunu Gollnischu, ki so jo 3. novembra 2010 posredovali francoski organi, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 24. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Brunu Gollnischu, ki so jo 3. novembra 2010 posredovali francoski organi, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 24. novembra 2010,

| — | po zaslišanju Bruna Gollnischa dne 26. januarja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Bruna Gollnischa dne 26. januarja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 in 19. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju 26. člena ustave Republike Francije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. člena ustave Republike Francije,

| — | ob upoštevanju členov 6(2) in 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6(2) in 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0155/2011),

| A. | ker je francoski javni tožilec zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Brunu Gollnischu, da bi omogočili preiskavo v zvezi s tožbo o domnevnem spodbujanju k rasnemu sovraštvu in po potrebi sojenje Brunu Gollnischu pred francoskim sodiščem prve stopnje, višjim sodiščem in kasacijskem sodiščem, |
| --- | --- |

A.

ker je francoski javni tožilec zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Brunu Gollnischu, da bi omogočili preiskavo v zvezi s tožbo o domnevnem spodbujanju k rasnemu sovraštvu in po potrebi sojenje Brunu Gollnischu pred francoskim sodiščem prve stopnje, višjim sodiščem in kasacijskem sodiščem,

| B. | ker se odvzem imunitete Brunu Gollnischu nanaša na domnevno kaznivo dejanje spodbujanja k rasnemu sovraštvu v sporočilu za javnost, ki ga je 3. oktobra 2008 objavil regionalni odbor stranke Nacionalna fronta v regiji Rhône-Alpe, Bruno Gollnisch pa je bil takrat predsednik odbora, |
| --- | --- |

B.

ker se odvzem imunitete Brunu Gollnischu nanaša na domnevno kaznivo dejanje spodbujanja k rasnemu sovraštvu v sporočilu za javnost, ki ga je 3. oktobra 2008 objavil regionalni odbor stranke Nacionalna fronta v regiji Rhône-Alpe, Bruno Gollnisch pa je bil takrat predsednik odbora,

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

| D. | ker se v skladu s 26. členom ustave Francoske republike nobenega poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali prekrška, niti se ga ne sme pripreti ali mu kako drugače omejiti prostost brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je, razen v primeru hudega kaznivega dejanja, zagrešenega in flagrante delicto, ali dokončne obsodbe, |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s 26. členom ustave Francoske republike nobenega poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali prekrška, niti se ga ne sme pripreti ali mu kako drugače omejiti prostost brez dovoljenja skupščine, katere poslanec je, razen v primeru hudega kaznivega dejanja, zagrešenega in flagrante delicto, ali dokončne obsodbe,

| E. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da naj bi šlo za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

E.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da naj bi šlo za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| F. | ker zahteva francoskih oblasti ne zadeva politične dejavnosti Bruna Gollnischa kot poslanca Evropskega parlamenta; ker namesto tega zadeva dejavnosti Bruna Gollnischa kot člana sveta regije Rhône-Alpes, ki so povsem regionalne in lokalne narave, saj je bil v to funkcijo izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, funkcija pa je ločena od mandata poslanca Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

F.

ker zahteva francoskih oblasti ne zadeva politične dejavnosti Bruna Gollnischa kot poslanca Evropskega parlamenta; ker namesto tega zadeva dejavnosti Bruna Gollnischa kot člana sveta regije Rhône-Alpes, ki so povsem regionalne in lokalne narave, saj je bil v to funkcijo izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, funkcija pa je ločena od mandata poslanca Evropskega parlamenta,

| G. | ker je Bruno Gollnisch pojasnil, zakaj je njegova politična skupina v svetu regije Rhône-Alpes objavila sporočilo za javnost, zaradi katerega je zahteval zaščito imunitete: dejal je, da je sporočilo za javnost napisala ekipa stranke Nacionalna fronta v tej regiji, skupaj z odgovorno osebo za komunikacije, ki je bila „pooblaščena za dajanje izjav v imenu izvoljenih uradnih predstavnikov Nacionalne fronte“; ker bi uveljavljanje parlamentarne imunitete v takšnih okoliščinah pomenilo neustrezno uporabo pravil, katerih namen je preprečiti motnje v delovanju in neodvisnosti Parlamenta, |
| --- | --- |

G.

ker je Bruno Gollnisch pojasnil, zakaj je njegova politična skupina v svetu regije Rhône-Alpes objavila sporočilo za javnost, zaradi katerega je zahteval zaščito imunitete: dejal je, da je sporočilo za javnost napisala ekipa stranke Nacionalna fronta v tej regiji, skupaj z odgovorno osebo za komunikacije, ki je bila „pooblaščena za dajanje izjav v imenu izvoljenih uradnih predstavnikov Nacionalne fronte“; ker bi uveljavljanje parlamentarne imunitete v takšnih okoliščinah pomenilo neustrezno uporabo pravil, katerih namen je preprečiti motnje v delovanju in neodvisnosti Parlamenta,

| H. | ker ni naloga Parlamenta, temveč pristojnih sodnih organov, da odločijo, ob spoštovanju vseh demokratičnih jamstev, v kolikšni meri je bila kršena francoska zakonodaja o spodbujanju k rasnemu sovraštvu in kakšne naj bodo pravne posledice, |
| --- | --- |

H.

ker ni naloga Parlamenta, temveč pristojnih sodnih organov, da odločijo, ob spoštovanju vseh demokratičnih jamstev, v kolikšni meri je bila kršena francoska zakonodaja o spodbujanju k rasnemu sovraštvu in kakšne naj bodo pravne posledice,

| I. | ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem imunitete, |
| --- | --- |

I.

ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem imunitete,

| 1. | se odloči, da Brunu Gollnischu odvzame imuniteto; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da Brunu Gollnischu odvzame imuniteto;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Brunu Gollnischu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Brunu Gollnischu.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krierju [1964] ECR 195, zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugim [1986] ECR 2391, zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ECR II-2849, združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ECR I-7929 in zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu.

---

Sreda, 11. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/171

---

Sreda, 11. maj 2011Sprememba pravil po ustanovitvi skupnega registra o preglednosti

P7_TA(2011)0221

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta zaradi vzpostavitve skupnega registra za preglednost Evropskega parlamenta in Komisije (2010/2292(REG))

2012/C 377 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepa z dne 11. maja 2011 (1) o odobritvi sklenitve Sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o vzpostavitvi registra za preglednost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa z dne 11. maja 2011 (1) o odobritvi sklenitve Sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o vzpostavitvi registra za preglednost,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 ter člena 127(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 ter člena 127(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0173/2011),

| 1. | sklene spremeniti svoj poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sklene spremeniti svoj poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | sklene, da bo besedilo zgoraj navedenega sporazuma vstavljeno v njegov poslovnik kot del B Priloge X; |
| --- | --- |

2.

sklene, da bo besedilo zgoraj navedenega sporazuma vstavljeno v njegov poslovnik kot del B Priloge X;

| 3. | sklene, da začnejo te spremembe veljati na dan začetka veljavnosti sporazuma; |
| --- | --- |

3.

sklene, da začnejo te spremembe veljati na dan začetka veljavnosti sporazuma;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost;

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 9 – naslov |
| | |
| Sprememba 2 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 9 – odstavek 3 a (novo) |
| | 3a.
     
  Kvestorji na začetku vsakega zakonodajnega obdobja določijo najvišje število pomočnikov, ki jih vsak poslanec lahko prijavi (prijavljeni pomočniki). |
| Sprememba 3 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 9 – odstavek 4 |
| 4.   
  Kvestorji so zadolženi za izdajo poimenskih izkaznic, veljavnih največ eno leto, osebam, ki želijo pogosto vstopati v prostore Parlamenta, da bi posredovali informacije poslancem v okviru njihovega parlamentarnega mandata v svojem interesu ali interesu tretjih oseb. | 4.   
  Dolgoročne izkaznice za vstop se na odgovornost kvestorjev izdajo osebam, ki niso del institucij Unije. Veljavnost teh izkaznic je največ eno leto in jo je mogoče podaljšati. Načine uporabe teh izkaznic določi predsedstvo. |
| Navedene osebe morajo v zameno
  : | |
| — | spoštovati pravila ravnanja, objavljena v prilogi tega poslovnika; |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – naslov

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Kvestorji na začetku vsakega zakonodajnega obdobja določijo najvišje število pomočnikov, ki jih vsak poslanec lahko prijavi (prijavljeni pomočniki).

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 4

4.   
  Kvestorji so zadolženi za izdajo poimenskih izkaznic, veljavnih največ eno leto, osebam, ki želijo pogosto vstopati v prostore Parlamenta, da bi posredovali informacije poslancem v okviru njihovega parlamentarnega mandata v svojem interesu ali interesu tretjih oseb.

4.   
  Dolgoročne izkaznice za vstop se na odgovornost kvestorjev izdajo osebam, ki niso del institucij Unije. Veljavnost teh izkaznic je največ eno leto in jo je mogoče podaljšati. Načine uporabe teh izkaznic določi predsedstvo.

Navedene osebe morajo v zameno
  :

—

spoštovati pravila ravnanja, objavljena v prilogi tega poslovnika;

| — | vpisati se v register, ki ga vodijo kvestorji. |
| --- | --- |

—

vpisati se v register, ki ga vodijo kvestorji.

Register je na zahtevo dostopen javnosti na vseh krajih dela Parlamenta ter, v obliki, ki jo določijo kvestorji, v vseh njegovih informacijskih pisarnah v državah članicah.

Uporabo določb tega odstavka ureja priloga tega poslovnika.

Te izkaznice se lahko izdajo:

| — | osebam, ki so vpisane v register za preglednost (2) ali ki zastopajo ali delajo za organizacije, vpisane v ta register, pri čemer ta vpis ne pomeni samodejne pravice do izkaznice; |
| --- | --- |

—

osebam, ki so vpisane v register za preglednost (2) ali ki zastopajo ali delajo za organizacije, vpisane v ta register, pri čemer ta vpis ne pomeni samodejne pravice do izkaznice;

| — | osebam, ki želijo redno vstopati v prostore Parlamenta, vendar ne sodijo na področje uporabe Sporazuma o vzpostavitvi registra za preglednost (3); |
| --- | --- |

—

osebam, ki želijo redno vstopati v prostore Parlamenta, vendar ne sodijo na področje uporabe Sporazuma o vzpostavitvi registra za preglednost (3);

| — | lokalnim pomočnikom poslancev ter osebam, ki pomagajo članom Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

—

lokalnim pomočnikom poslancev ter osebam, ki pomagajo članom Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Osebe, ki se vpišejo v register za preglednost, v okviru svojih odnosov s Parlamentom upoštevajo:

| — | pravila ravnanja, priložena sporazumu (4); |
| --- | --- |

—

pravila ravnanja, priložena sporazumu (4);

| — | postopke in druge obveznosti, opredeljene s sporazumom; in |
| --- | --- |

—

postopke in druge obveznosti, opredeljene s sporazumom; in

| — | določbe tega člena in njegove izvedbene določbe. |
| --- | --- |

—

določbe tega člena in njegove izvedbene določbe.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 4 b (novo)

4 b.
     
  Kvestorji opredelijo, v kolikšni meri se pravila ravnanja uporabljajo za osebe, ki kljub dolgoročni izkaznici za vstop ne sodijo na področje uporabe Sporazuma.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 4 c (novo)

4c.
     
  Izkaznica za vstop se odvzame na podlagi obrazloženega sklepa kvestorjev v naslednjih primerih:

| — | izbris iz registra za preglednost, razen če odvzemu nasprotujejo pomembni razlogi; |
| --- | --- |

—

izbris iz registra za preglednost, razen če odvzemu nasprotujejo pomembni razlogi;

| — | huda kršitev obveznosti iz odstavka 4a. |
| --- | --- |

—

huda kršitev obveznosti iz odstavka 4a.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 4 d (novo)

4d.
     
  Predsedstvo na predlog generalnega sekretarja sprejme potrebne ukrepe za uvedbo registra za preglednost v skladu z določbami sporazuma o vzpostavitvi tega registra.

Uporabo določb odstavkov od 4 do 4c ureja priloga (5).

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga I – člen 2 – pododstavka 2 in 3

Poslanci se pri opravljanju svojih nalog vzdržijo prejemanja vseh
  drugih
  daril ali ugodnosti.

Poslanci se pri opravljanju svojih nalog vzdržijo prejemanja vseh daril ali ugodnosti.

Za prijave v registru je osebno odgovoren vsak poslanec in se
  vsako leto
  posodobijo.

Za prijave v registru je osebno odgovoren vsak poslanec in se posodobijo,
  takoj ko nastopijo spremembe in vsaj enkrat na leto. Poslanci so popolnoma odgovorni za preglednost njihovih finančnih interesov.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga X – naslov

PRILOGA X

PRILOGA X

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga X – člen 1

Člen 1

Edini člen

Izkaznice

Izkaznice
  za vstop

1.   
  Izkaznica
  je plastična kartica s fotografijo imetnika, njegovim imenom in priimkom ter imenom družbe, organizacije ali osebe, za katero imetnik dela.

1.   
  Dolgoročna izkaznica za vstop
  je plastična kartica s fotografijo imetnika, njegovim imenom in priimkom ter imenom družbe, organizacije ali osebe, za katero imetnik dela.

Imetniki morajo izkaznico ves čas in v vseh prostorih Parlamenta nositi na vidnem mestu. V nasprotnem primeru se jim izkaznica lahko odvzame.

Imetniki morajo izkaznico
  za vstop
  ves čas in v vseh prostorih Parlamenta nositi na vidnem mestu. V nasprotnem primeru se jim izkaznica
  za vstop
  lahko odvzame.

Izkaznice se po obliki in barvi razlikujejo od dovolilnic za občasne obiskovalce.

Izkaznice
  za vstop
  se po obliki in barvi razlikujejo od dovolilnic za občasne obiskovalce.

2.   Izkaznice se lahko podaljšajo le, če imetniki izpolnjujejo obveznosti iz člena
  9(4)
  .

2.   Izkaznice
  za vstop
  se lahko podaljšajo le, če imetniki izpolnjujejo obveznosti iz člena
  9(4a)
  .

Vsak ugovor poslanca zoper dejavnosti predstavnika ali interesne skupine se poda
  kvestorjem
  , ki zadevo preučijo in odločijo, ali zadevna izkaznica še velja ali se jo odvzame
  .

Vsaka pritožba, ki je podprta s stvarnimi dejstvi in sodi na področje uporabe pravil ravnanja, priloženih sporazumu o vzpostavitvi registra za preglednost (6), se naslovi na skupni sekretariat registra za preglednost. Generalni sekretariat Parlamenta pošlje sklepe o izbrisu iz registra
  kvestorjem
  , ki odločijo o odvzemu izkaznice za vstop.

Kvestorji s sklepi, s katerimi obvestijo o odvzemu ene ali več izkaznic za vstop, pozovejo imetnike ali subjekte, katere zastopajo ali za njih delajo, naj vrnejo navedene izkaznice za vstop v Parlament v 15 dneh od obvestila o sklepu.

3.   Izkaznice v nobenem primeru ne dajejo imetnikom pravice do udeležbe na sejah Parlamenta ali njegovih teles, ki so zaprte za javnost, in v tem primeru ne dopuščajo izjem od pravil glede dostopa, ki veljajo za vse druge državljane Unije.

3.   Izkaznice za vstop v nobenem primeru ne dajejo imetnikom pravice do udeležbe na sejah Parlamenta ali njegovih teles, ki so zaprte za javnost, in v tem primeru ne dopuščajo izjem od pravil glede dostopa, ki veljajo za vse druge državljane Unije.

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga X – člen 2

Člen 2

Pomočniki

1.
     
  Kvestorji na začetku vsakega parlamentarnega obdobja določijo najvišje število pomočnikov, ki jih vsak poslanec lahko prijavi.

Prijavljeni pomočniki ob prevzemu funkcije podajo pisno izjavo o svojih poklicnih dejavnostih in drugih funkcijah in dejavnostih, za katere prejemajo plačilo.

2.
     
  Glede vstopa v Parlament veljajo zanje enaki pogoji kot za osebje sekretariata ali političnih skupin.

3.   
  Vse druge osebe, vključno s tistimi, ki delajo neposredno s poslanci, lahko vstopijo v Parlament le pod pogoji iz člena 9(4).

črtano

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga X – člen 3

Člen 3

Kodeks ravnanja

1.
     
  Osebe, vpisane v register iz člena 9(4), naj v svojih odnosih s Parlamentom:

| a) | spoštujejo določbe člena 9 in te priloge; |
| --- | --- |

a)

spoštujejo določbe člena 9 in te priloge;

| b) | navedejo interes ali interese, ki jih zastopajo v odnosih s poslanci, njihovim osebjem ali uradniki Parlamenta; |
| --- | --- |

b)

navedejo interes ali interese, ki jih zastopajo v odnosih s poslanci, njihovim osebjem ali uradniki Parlamenta;

| c) | se vzdržijo dejanj, katerih namen je nepošteno pridobivanje podatkov; |
| --- | --- |

c)

se vzdržijo dejanj, katerih namen je nepošteno pridobivanje podatkov;

| d) | se v odnosih s tretjimi osebami vzdržijo sklicevanja na uradni odnos s Parlamentom; |
| --- | --- |

d)

se v odnosih s tretjimi osebami vzdržijo sklicevanja na uradni odnos s Parlamentom;

| e) | ne razdeljujejo kopij dokumentov, ki jih dobijo v Parlamentu, tretjim osebami z namenom dobička; |
| --- | --- |

e)

ne razdeljujejo kopij dokumentov, ki jih dobijo v Parlamentu, tretjim osebami z namenom dobička;

| f) | strogo spoštujejo določbe Priloge I, člen 2, drugi odstavek; |
| --- | --- |

f)

strogo spoštujejo določbe Priloge I, člen 2, drugi odstavek;

| g) | zagotavljajo, da je vsaka pomoč v skladu z določbami Priloge I, člen 2, vpisana v ustrezni register; |
| --- | --- |

g)

zagotavljajo, da je vsaka pomoč v skladu z določbami Priloge I, člen 2, vpisana v ustrezni register;

| h) | pri najemanju nekdanjih uradnikov institucij spoštujejo določbe Kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

h)

pri najemanju nekdanjih uradnikov institucij spoštujejo določbe Kadrovskih predpisov;

| i) | spoštujejo pravila Parlamenta v zvezi s pravicami in dolžnostmi nekdanjih poslancev; |
| --- | --- |

i)

spoštujejo pravila Parlamenta v zvezi s pravicami in dolžnostmi nekdanjih poslancev;

| j) | da bi se izognili morebitnemu navzkrižju interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev v zvezi s pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo poslančevega pomočnika ter nato zagotovijo, da je to vpisano v register iz člena 9(4). |
| --- | --- |

j)

da bi se izognili morebitnemu navzkrižju interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev v zvezi s pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo poslančevega pomočnika ter nato zagotovijo, da je to vpisano v register iz člena 9(4).

2.
     
  Vsaka kršitev kodeksa ravnanja lahko privede do odvzema izkaznice, izdane zadevnim osebam in po potrebi njihovim družbam.

črtano

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga X – del B – naslov (novo)

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0222.

---

(2)  
  Register, vzpostavljen s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo o vzpostavitvi registra za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (glej del B Priloge X).

(3)  
  Glej del B Priloge X.

(4)  
  Glej Prilogo 3 k sporazumu v delu B Priloge X.

(5)  
  Glej del A Priloge X.

(6)  
  Glej Prilogo 3 k sporazumu v delu B te priloge.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/176 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/176

---

Sreda, 11. maj 2011Medinstitucionalni sporazum o skupnem registru o preglednosti

P7_TA(2011)0222

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo o skupnem registru za preglednost (2010/2291(ACI))

2012/C 377 E/29

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je 18. novembra 2010 sprejela konferenca predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je 18. novembra 2010 sprejela konferenca predsednikov,

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma Evropskega parlamenta in Evropske komisije o vzpostavitvi registra za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (v nadaljevanju: sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma Evropskega parlamenta in Evropske komisije o vzpostavitvi registra za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (v nadaljevanju: sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju člena 127(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 127(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0174/2011),

| A. | ker člen 11(2) Pogodbe o Evropski uniji določa: "Institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo", |
| --- | --- |

A.

ker člen 11(2) Pogodbe o Evropski uniji določa: "Institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo",

| B. | ker skupni register organizacij in posameznikov, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU, krepi preglednost tega dialoga, |
| --- | --- |

B.

ker skupni register organizacij in posameznikov, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU, krepi preglednost tega dialoga,

| C. | ker je navedena resolucija Parlamenta z dne 8. maja 2008 določila načela, na osnovi katerih je Parlament pristopil k pogajanjem s Komisijo o skupnem registru, |
| --- | --- |

C.

ker je navedena resolucija Parlamenta z dne 8. maja 2008 določila načela, na osnovi katerih je Parlament pristopil k pogajanjem s Komisijo o skupnem registru,

| D. | ker so s sklepom Parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremembi njegovega poslovnika po vzpostavitvi skupnega registra za preglednost Evropskega parlamenta in Komisije uvedene potrebne spremembe (2), |
| --- | --- |

D.

ker so s sklepom Parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremembi njegovega poslovnika po vzpostavitvi skupnega registra za preglednost Evropskega parlamenta in Komisije uvedene potrebne spremembe (2),

| 1. | meni, da je sporazum pomemben prvi korak k večji preglednosti in namerava pravočasno predlagati vzpostavitev standardov, s katerimi bi zagotovili skladno celovitost javne uprave Unije in okrepitev njenih institucionalnih pravil; |
| --- | --- |

1.

meni, da je sporazum pomemben prvi korak k večji preglednosti in namerava pravočasno predlagati vzpostavitev standardov, s katerimi bi zagotovili skladno celovitost javne uprave Unije in okrepitev njenih institucionalnih pravil;

| 2. | poudarja, da skupni register omogoča iskanje vseh podatkov na enem mestu, kar državljanom omogoča, da ugotovijo, kateri udeleženci so v stiku z institucijami; opaža, da je s tem olajšana tudi naloga zastopnikov interesov, ki se morajo registrirati samo enkrat; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da skupni register omogoča iskanje vseh podatkov na enem mestu, kar državljanom omogoča, da ugotovijo, kateri udeleženci so v stiku z institucijami; opaža, da je s tem olajšana tudi naloga zastopnikov interesov, ki se morajo registrirati samo enkrat;

| 3. | vendar ponavlja, da Parlament ohranja svojo neomejeno pravico odločanja o tem, komu se dovoli vstop v njegova poslopja; |
| --- | --- |

3.

vendar ponavlja, da Parlament ohranja svojo neomejeno pravico odločanja o tem, komu se dovoli vstop v njegova poslopja;

| 4. | meni, da bo sporazum deloval kot močna spodbuda za registracijo, saj zaradi njega nihče ne bo mogel pridobiti izkaznice, ki omogoča vstop v Parlament, ne da bi se najprej registriral; |
| --- | --- |

4.

meni, da bo sporazum deloval kot močna spodbuda za registracijo, saj zaradi njega nihče ne bo mogel pridobiti izkaznice, ki omogoča vstop v Parlament, ne da bi se najprej registriral;

| 5. | vseeno pa ponovno poziva k obvezni registraciji lobistov v register za preglednost in k ukrepom, ki jih bo treba sprejeti v sklopu prihodnjega postopka revizije, da bi pripravili prehod k obvezni registraciji; |
| --- | --- |

5.

vseeno pa ponovno poziva k obvezni registraciji lobistov v register za preglednost in k ukrepom, ki jih bo treba sprejeti v sklopu prihodnjega postopka revizije, da bi pripravili prehod k obvezni registraciji;

| 6. | obžaluje, da se Svet še ni pridružil sporazumu, čeprav je to bistveno za zagotovitev preglednosti v vseh fazah zakonodajnega postopka na ravni EU; vendar pa pozdravlja dejstvo, da je Svet nakazal, da bo postal stranka sporazuma; poziva Svet, naj se čim prej pridruži skupnemu registru; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se Svet še ni pridružil sporazumu, čeprav je to bistveno za zagotovitev preglednosti v vseh fazah zakonodajnega postopka na ravni EU; vendar pa pozdravlja dejstvo, da je Svet nakazal, da bo postal stranka sporazuma; poziva Svet, naj se čim prej pridruži skupnemu registru;

| 7. | zlasti pozdravlja naslednje vidike, ki jih vsebuje novi sporazum:






  (a) | sprememba imena v "register za preglednost"; |
| --- | --- | --- |

7.

zlasti pozdravlja naslednje vidike, ki jih vsebuje novi sporazum:

(a)

sprememba imena v "register za preglednost";

| (b) | področje uporabe registra, ki pokriva vse ustrezne udeležence, ne vključuje pa, med drugimi, socialnih partnerjev kot udeležencev v socialnem dialogu, cerkev, političnih strank, lokalnih, regionalnih in občinskih organov, tudi predstavništev njihovih uprav; ob upoštevanju njihove institucionalne vloge v skladu s pogodbami in odstavkom 10(b) ter odstavki 11, 12 in 13 sporazuma ne sodijo v področje uporabe registra; to je treba pojasniti ob prvi reviziji sporazuma; Parlament želi, da bi Komisija v zvezi s tem še izrazila svoje strinjanje; |
| --- | --- |

(b)

področje uporabe registra, ki pokriva vse ustrezne udeležence, ne vključuje pa, med drugimi, socialnih partnerjev kot udeležencev v socialnem dialogu, cerkev, političnih strank, lokalnih, regionalnih in občinskih organov, tudi predstavništev njihovih uprav; ob upoštevanju njihove institucionalne vloge v skladu s pogodbami in odstavkom 10(b) ter odstavki 11, 12 in 13 sporazuma ne sodijo v področje uporabe registra; to je treba pojasniti ob prvi reviziji sporazuma; Parlament želi, da bi Komisija v zvezi s tem še izrazila svoje strinjanje;

| (c) | dejstvo, da register omogoča preglednost zelo različnih kontaktov evropskih institucij, zlasti tako, da pod ločenimi poglavji združuje zastopnike posameznih interesov, predstavnike civilne družbe in predstavnike javnih organov, s čimer ločuje različne vloge lobistov in uradnih sogovornikov institucij Unije; |
| --- | --- |

(c)

dejstvo, da register omogoča preglednost zelo različnih kontaktov evropskih institucij, zlasti tako, da pod ločenimi poglavji združuje zastopnike posameznih interesov, predstavnike civilne družbe in predstavnike javnih organov, s čimer ločuje različne vloge lobistov in uradnih sogovornikov institucij Unije;

| (d) | zahteva po ustreznih finančnih podatkih; |
| --- | --- |

(d)

zahteva po ustreznih finančnih podatkih;

| (e) | zavezujoči ukrepi v primeru neupoštevanja pravil ravnanja, ki so priložena sporazumu; |
| --- | --- |

(e)

zavezujoči ukrepi v primeru neupoštevanja pravil ravnanja, ki so priložena sporazumu;

| 8. | meni, da pravila, ki veljajo za predstavnike javnih organov in organizacij, ki v sklopu svojih dejavnosti služijo javnim interesom in jih obvezujejo ustavne norme in temeljne pravice, ne bi smela biti enaka tistim, ki veljajo za zastopnike posameznih interesov; zlasti ocenjuje, da lahko vabilo k registriranju, ki se ga naslovi na organizacije javnega značaja, zadeva le avtonomne organizacije, ne pa tudi javne organe; |
| --- | --- |

8.

meni, da pravila, ki veljajo za predstavnike javnih organov in organizacij, ki v sklopu svojih dejavnosti služijo javnim interesom in jih obvezujejo ustavne norme in temeljne pravice, ne bi smela biti enaka tistim, ki veljajo za zastopnike posameznih interesov; zlasti ocenjuje, da lahko vabilo k registriranju, ki se ga naslovi na organizacije javnega značaja, zadeva le avtonomne organizacije, ne pa tudi javne organe;

| 9. | poziva svoje predsedstvo, da izdela sistem, po katerem bi vse lobiste iz področja uporabe registra, ki se sestanejo z določenim poslancem glede specifičnega zakonodajnega postopka, navedli v posebni obrazložitvi, ki bi jo priložili poročilu ali priporočilu k zadevnem osnutku zakonodajnega akta; |
| --- | --- |

9.

poziva svoje predsedstvo, da izdela sistem, po katerem bi vse lobiste iz področja uporabe registra, ki se sestanejo z določenim poslancem glede specifičnega zakonodajnega postopka, navedli v posebni obrazložitvi, ki bi jo priložili poročilu ali priporočilu k zadevnem osnutku zakonodajnega akta;

| 10. | odobri sklenitev sporazuma, ki je priložen temu poročilu, ob upoštevanju pojasnjenih vidikov v tem sklepu, in ga odloči priložiti svojemu poslovniku; |
| --- | --- |

10.

odobri sklenitev sporazuma, ki je priložen temu poročilu, ob upoštevanju pojasnjenih vidikov v tem sklepu, in ga odloči priložiti svojemu poslovniku;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

---

(1)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 48.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0221.

---

Sreda, 11. maj 2011PRILOGA

SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN EVROPSKO KOMISIJO O VZPOSTAVITVI REGISTRA ZA PREGLEDNOST ZA ORGANIZACIJE IN SAMOZAPOSLENE OSEBE, KI SODELUJEJO PRI OBLIKOVANJU IN IZVAJANJU POLITIK EU

Evropski parlament in Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: stranki sporazuma) –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 11(1) in (2) navedene pogodbe, Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 295 navedene pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (skupaj v nadaljnjem besedilu: pogodbe),

ob upoštevanju, da oblikovalci evropske politike pri svojem delovanju niso izolirani od civilne družbe, temveč s predstavniškimi združenji in civilno družbo vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog –

STA SKLENILA NASLEDNJI SPORAZUM:

I.
     
  Vzpostavitev registra za preglednost

| 1. | V skladu z zavezanostjo k preglednosti se stranki sporazuma dogovorita, da vzpostavita in upravljata skupni "register za preglednost" (v nadaljnjem besedilu: register), katerega namen je registracija in spremljanje organizacij ter samozaposlenih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU. |
| --- | --- |

1.

V skladu z zavezanostjo k preglednosti se stranki sporazuma dogovorita, da vzpostavita in upravljata skupni "register za preglednost" (v nadaljnjem besedilu: register), katerega namen je registracija in spremljanje organizacij ter samozaposlenih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU.

II.
     
  Načela, na katerih temelji register

| 2. | Vzpostavitev in upravljanje registra temeljita na obstoječih sistemih registrov – Evropski parlament ga je vzpostavil in začel uporabljati leta 1996, Evropska komisija pa junija 2008 –, dopolnjenih z delom ustrezne skupne delovne skupine Evropskega parlamenta in Evropske komisije ter s prilagoditvami, ki izhajajo iz pridobljenih izkušenj in prispevkov interesnih skupin, zapisanih v sporočilu Evropske komisije z dne 28. oktobra 2009 z naslovom „Pobuda za preglednost v Evropi: register zastopnikov interesov, leto pozneje“ (1). Ta pristop ne vpliva na cilje Evropskega parlamenta, navedene v resoluciji Parlamenta z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije, in tudi ne posega vanje (2). |
| --- | --- |

2.

Vzpostavitev in upravljanje registra temeljita na obstoječih sistemih registrov – Evropski parlament ga je vzpostavil in začel uporabljati leta 1996, Evropska komisija pa junija 2008 –, dopolnjenih z delom ustrezne skupne delovne skupine Evropskega parlamenta in Evropske komisije ter s prilagoditvami, ki izhajajo iz pridobljenih izkušenj in prispevkov interesnih skupin, zapisanih v sporočilu Evropske komisije z dne 28. oktobra 2009 z naslovom „Pobuda za preglednost v Evropi: register zastopnikov interesov, leto pozneje“ (1). Ta pristop ne vpliva na cilje Evropskega parlamenta, navedene v resoluciji Parlamenta z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije, in tudi ne posega vanje (2).

| 3. | Pri vzpostavitvi in upravljanju registra je treba upoštevati splošna načela prava Unije, vključno z načeloma sorazmernosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

3.

Pri vzpostavitvi in upravljanju registra je treba upoštevati splošna načela prava Unije, vključno z načeloma sorazmernosti in nediskriminacije.

| 4. | Pri vzpostavitvi in upravljanju registra je treba upoštevati pravico poslancev Evropskega parlamenta, da parlamentarni mandat opravljajo brez omejitev, njihovim volivcem pa ne sme ovirati dostopa do prostorov Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

4.

Pri vzpostavitvi in upravljanju registra je treba upoštevati pravico poslancev Evropskega parlamenta, da parlamentarni mandat opravljajo brez omejitev, njihovim volivcem pa ne sme ovirati dostopa do prostorov Evropskega parlamenta.

| 5. | Vzpostavitev in upravljanje registra ne posega v pristojnosti ali posebne pravice strank sporazuma ali vpliva na njune zadevne organizacijske pristojnosti. |
| --- | --- |

5.

Vzpostavitev in upravljanje registra ne posega v pristojnosti ali posebne pravice strank sporazuma ali vpliva na njune zadevne organizacijske pristojnosti.

| 6. | Stranki sporazuma si prizadevata obravnavati podobno vse subjekte, ki opravljajo podobne dejavnosti, in omogočiti, da bi za registracijo organizacij in samozaposlenih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU, veljati enaki pogoji. |
| --- | --- |

6.

Stranki sporazuma si prizadevata obravnavati podobno vse subjekte, ki opravljajo podobne dejavnosti, in omogočiti, da bi za registracijo organizacij in samozaposlenih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU, veljati enaki pogoji.

III.
     
  Struktura registra

| 7. | Register vsebuje:






  (a) | smernice registra:






  — | področje uporabe registra, upravičene dejavnosti in izjeme; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Register vsebuje:

(a)

smernice registra:

—

področje uporabe registra, upravičene dejavnosti in izjeme;

| — | oddelki za registracijo (priloga 1); |
| --- | --- |

—

oddelki za registracijo (priloga 1);

| — | podatki, ki se zahtevajo od registracijskih zavezancev, vključno z zahtevami glede finančnih razkritij (priloga 2); |
| --- | --- |

—

podatki, ki se zahtevajo od registracijskih zavezancev, vključno z zahtevami glede finančnih razkritij (priloga 2);

| (b) | pravila ravnanja (priloga 3); |
| --- | --- |

(b)

pravila ravnanja (priloga 3);

| (c) | mehanizem za pritožbe in ukrepe, ki se uporabijo v primeru ravnanja, ki ni skladno s pravili, vključno s postopkom za preiskavo in obravnavo pritožb (priloga 4). |
| --- | --- |

(c)

mehanizem za pritožbe in ukrepe, ki se uporabijo v primeru ravnanja, ki ni skladno s pravili, vključno s postopkom za preiskavo in obravnavo pritožb (priloga 4).

IV.
     
  Področje uporabe registra

Zajete dejavnosti

| 8. | Področje uporabe registra zajema vse dejavnosti, razen tistih, ki so izvzete v delu IV, katerih cilj je neposredno ali posredno vplivati na oblikovanje ali izvajanje politik ter postopke odločanja institucij EU, ne glede na uporabljen komunikacijski kanal ali komunikacijsko sredstvo, npr. zunanje izvajanje, mediji, pogodbe s poklicnimi posredniki, možganski trusti, „platforme“, forumi, kampanje in javne pobude. Te dejavnosti med drugim vključujejo stike s člani, uradniki ali ostalim osebjem v institucijah EU, pripravo, razpošiljanje in posredovanje pisem, informativnega gradiva ali dokumentov za razpravo in dokumentov o stališčih, organizacijo dogodkov, srečanj ali promocijskih dejavnosti in družabnih dogodkov ali konferenc, za katere so vabila prejeli člani, uradniki ali ostalo osebje institucij EU. Vključeni so tudi prostovoljni prispevki in sodelovanje na uradnih posvetovanjih o predvideni zakonodaji EU ali drugih pravnih aktov ter drugih odprtih posvetovanjih. |
| --- | --- |

8.

Področje uporabe registra zajema vse dejavnosti, razen tistih, ki so izvzete v delu IV, katerih cilj je neposredno ali posredno vplivati na oblikovanje ali izvajanje politik ter postopke odločanja institucij EU, ne glede na uporabljen komunikacijski kanal ali komunikacijsko sredstvo, npr. zunanje izvajanje, mediji, pogodbe s poklicnimi posredniki, možganski trusti, „platforme“, forumi, kampanje in javne pobude. Te dejavnosti med drugim vključujejo stike s člani, uradniki ali ostalim osebjem v institucijah EU, pripravo, razpošiljanje in posredovanje pisem, informativnega gradiva ali dokumentov za razpravo in dokumentov o stališčih, organizacijo dogodkov, srečanj ali promocijskih dejavnosti in družabnih dogodkov ali konferenc, za katere so vabila prejeli člani, uradniki ali ostalo osebje institucij EU. Vključeni so tudi prostovoljni prispevki in sodelovanje na uradnih posvetovanjih o predvideni zakonodaji EU ali drugih pravnih aktov ter drugih odprtih posvetovanjih.

| 9. | Od vseh organizacij in samozaposlenih oseb, ki se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra, ne glede na njihov pravni status, se pričakuje registracija (3). |
| --- | --- |

9.

Od vseh organizacij in samozaposlenih oseb, ki se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra, ne glede na njihov pravni status, se pričakuje registracija (3).

Izvzete dejavnosti

| 10. | Iz področja uporabe registra so izvzete naslednje dejavnosti:






  (a) | dejavnosti glede zagotavljanja pravnega in drugega strokovnega svetovanja, če so povezane z uveljavljanjem temeljne pravice stranke do nepristranskega sojenja, vključno s pravico do obrambe v upravnih postopkih, kot jih opravljajo pravniki ali kateri koli drugi zadevni strokovnjaki. V področje uporabe registra ne spadajo (ne glede na to, kdo pri njih sodeluje): svetovalne dejavnosti in stiki z javnimi organi, katerih namen je boljša obveščenost stranke o splošnem pravnem položaju, o njenem specifičnem pravnem položaju ali svetovanje o tem, ali je nek pravni ali administrativni ukrep v dani obliki zakonsko ustrezen ali dopusten; svetovanje stranki z namenom, da se ji pomaga zagotoviti skladnost njenih dejavnosti z zakonodajo; zastopanje v okviru spravnih postopkov ali postopkov mediacije, namenjenih reševanju spora brez sodnih ali upravnih organov. Ta pristop velja za vse poslovne sektorje v Evropski uniji in ni omejen zgolj na nekatere posebne postopke (konkurenca). Če so družba in njeni svetovalci vpleteni kot stranka v poseben pravni ali upravni primer, katera koli dejavnost, ki je neposredno povezana s tem primerom in ki ni namenjena spreminjanju obstoječega pravnega okvira, ne spada v področje uporabe registra; |
| --- | --- | --- |

10.

Iz področja uporabe registra so izvzete naslednje dejavnosti:

(a)

dejavnosti glede zagotavljanja pravnega in drugega strokovnega svetovanja, če so povezane z uveljavljanjem temeljne pravice stranke do nepristranskega sojenja, vključno s pravico do obrambe v upravnih postopkih, kot jih opravljajo pravniki ali kateri koli drugi zadevni strokovnjaki. V področje uporabe registra ne spadajo (ne glede na to, kdo pri njih sodeluje): svetovalne dejavnosti in stiki z javnimi organi, katerih namen je boljša obveščenost stranke o splošnem pravnem položaju, o njenem specifičnem pravnem položaju ali svetovanje o tem, ali je nek pravni ali administrativni ukrep v dani obliki zakonsko ustrezen ali dopusten; svetovanje stranki z namenom, da se ji pomaga zagotoviti skladnost njenih dejavnosti z zakonodajo; zastopanje v okviru spravnih postopkov ali postopkov mediacije, namenjenih reševanju spora brez sodnih ali upravnih organov. Ta pristop velja za vse poslovne sektorje v Evropski uniji in ni omejen zgolj na nekatere posebne postopke (konkurenca). Če so družba in njeni svetovalci vpleteni kot stranka v poseben pravni ali upravni primer, katera koli dejavnost, ki je neposredno povezana s tem primerom in ki ni namenjena spreminjanju obstoječega pravnega okvira, ne spada v področje uporabe registra;

| (b) | dejavnosti socialnih partnerjev kot udeležencev v socialnem dialogu (sindikati, delodajalska združenja itd.), kadar delujejo v vlogi, ki jim je bila podeljena s pogodbami. To smiselno velja za vse subjekte, ki jim je bila s pogodbami podeljena institucionalna vloga; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti socialnih partnerjev kot udeležencev v socialnem dialogu (sindikati, delodajalska združenja itd.), kadar delujejo v vlogi, ki jim je bila podeljena s pogodbami. To smiselno velja za vse subjekte, ki jim je bila s pogodbami podeljena institucionalna vloga;

| (c) | dejavnosti, ki so odgovor na neposredno in individualizirano zahtevo institucije EU ali poslanca Evropskega parlamenta, kot so na primer ad hoc ali redni zahtevki za dejstva, podatke ali strokovna znanja in/ali individualizirana vabila na javne razprave ali na udeležbo pri delu posvetovalnih odborov ali na podobnih forumih. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, ki so odgovor na neposredno in individualizirano zahtevo institucije EU ali poslanca Evropskega parlamenta, kot so na primer ad hoc ali redni zahtevki za dejstva, podatke ali strokovna znanja in/ali individualizirana vabila na javne razprave ali na udeležbo pri delu posvetovalnih odborov ali na podobnih forumih.

Posebne določbe

| 11. | Register ne zadeva cerkva in verskih skupnosti. Vendar pa se pričakuje registracija predstavniških pisarn ali pravnih oseb, pisarn ali mrež, vzpostavljenih za njihovo predstavljanje pri stikih z institucijami EU, ter njihovih združenj. |
| --- | --- |

11.

Register ne zadeva cerkva in verskih skupnosti. Vendar pa se pričakuje registracija predstavniških pisarn ali pravnih oseb, pisarn ali mrež, vzpostavljenih za njihovo predstavljanje pri stikih z institucijami EU, ter njihovih združenj.

| 12. | Register ne zadeva političnih strank. Vendar pa se pričakuje registracija vseh organizacij, ki jih stranke ustanovijo ali podpirajo in ki se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra. |
| --- | --- |

12.

Register ne zadeva političnih strank. Vendar pa se pričakuje registracija vseh organizacij, ki jih stranke ustanovijo ali podpirajo in ki se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra.

| 13. | Register ne zadeva lokalnih, regionalnih in občinskih organov. Vendar pa se pričakuje registracija njihovih predstavniških pisarn ali pravnih oseb, pisarn ali mrež, vzpostavljenih za njihovo predstavljanje pri stikih z institucijami EU, ter njihovih združenj. |
| --- | --- |

13.

Register ne zadeva lokalnih, regionalnih in občinskih organov. Vendar pa se pričakuje registracija njihovih predstavniških pisarn ali pravnih oseb, pisarn ali mrež, vzpostavljenih za njihovo predstavljanje pri stikih z institucijami EU, ter njihovih združenj.

| 14. | Od mrež, platform ali drugih oblik skupnih dejavnosti, ki so brez pravnega statusa ali niso pravne osebe, vendar dejansko predstavljajo vir organiziranega vpliva ter se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra, se pričakuje registracija. V takih primerih bi morali njihovi člani med seboj določiti osebo, odgovorno za stike z upravo registra. |
| --- | --- |

14.

Od mrež, platform ali drugih oblik skupnih dejavnosti, ki so brez pravnega statusa ali niso pravne osebe, vendar dejansko predstavljajo vir organiziranega vpliva ter se ukvarjajo z dejavnostmi s področja uporabe registra, se pričakuje registracija. V takih primerih bi morali njihovi člani med seboj določiti osebo, odgovorno za stike z upravo registra.

| 15. | Dejavnosti, ki jih je treba upoštevati pri izjavah o finančnih interesih v registru, so dejavnosti, ki so usmerjene na vse institucije EU, agencije in organe ter na njihove člane, uradnike in ostalo osebje. Te dejavnosti vključujejo tudi dejavnosti, usmerjene na organe držav članic, ki delujejo na ravni EU in so vključene v postopke odločanja EU. |
| --- | --- |

15.

Dejavnosti, ki jih je treba upoštevati pri izjavah o finančnih interesih v registru, so dejavnosti, ki so usmerjene na vse institucije EU, agencije in organe ter na njihove člane, uradnike in ostalo osebje. Te dejavnosti vključujejo tudi dejavnosti, usmerjene na organe držav članic, ki delujejo na ravni EU in so vključene v postopke odločanja EU.

| 16. | Evropske mreže, federacije, združenja ali platforme se spodbujajo k oblikovanju skupnih preglednih smernic za njihove člane, ki opredeljujejo dejavnosti iz področja uporabe registra. Pričakuje se, da bodo smernice objavili. |
| --- | --- |

16.

Evropske mreže, federacije, združenja ali platforme se spodbujajo k oblikovanju skupnih preglednih smernic za njihove člane, ki opredeljujejo dejavnosti iz področja uporabe registra. Pričakuje se, da bodo smernice objavili.

V.
     
  Pravila, ki veljajo za registracijske zavezance

| 17. | Zadevne organizacije in posamezniki z registracijo:






  — | soglašajo, da so podatki, ki jih posredujejo za vključitev v register, javni; |
| --- | --- | --- |

17.

Zadevne organizacije in posamezniki z registracijo:

—

soglašajo, da so podatki, ki jih posredujejo za vključitev v register, javni;

| — | soglašajo, da bodo delovali v skladu s pravili ravnanja in po potrebi zagotovili besedilo katerega koli strokovnega kodeksa ravnanja, ki jih zavezuje; |
| --- | --- |

—

soglašajo, da bodo delovali v skladu s pravili ravnanja in po potrebi zagotovili besedilo katerega koli strokovnega kodeksa ravnanja, ki jih zavezuje;

| — | jamčijo, da so podatki, ki so jih posredovali za vključitev v register, pravilni; |
| --- | --- |

—

jamčijo, da so podatki, ki so jih posredovali za vključitev v register, pravilni;

| — | sprejmejo, da se bo vsaka pritožba proti njim obravnavala v skladu s pravili ravnanja, ki veljajo za ta register; |
| --- | --- |

—

sprejmejo, da se bo vsaka pritožba proti njim obravnavala v skladu s pravili ravnanja, ki veljajo za ta register;

| — | soglašajo, da se lahko proti njim izvajajo ustrezni ukrepi, ki se uporabljajo v primeru kršitve pravil ravnanja, in se zavedajo, da se v primeru neskladnosti s pravili ravnanja proti njim lahko izvedejo ukrepi iz priloge 4; |
| --- | --- |

—

soglašajo, da se lahko proti njim izvajajo ustrezni ukrepi, ki se uporabljajo v primeru kršitve pravil ravnanja, in se zavedajo, da se v primeru neskladnosti s pravili ravnanja proti njim lahko izvedejo ukrepi iz priloge 4;

| — | upoštevajo, da bi lahko stranki sporazuma na zahtevo in v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) razkrila korespondenco in druge dokumente o dejavnostih registracijskih zavezancev. |
| --- | --- |

—

upoštevajo, da bi lahko stranki sporazuma na zahtevo in v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) razkrila korespondenco in druge dokumente o dejavnostih registracijskih zavezancev.

VI.
     
  Ukrepi v primeru neskladnosti s pravili ravnanja

| 18. | Če ravnanje registracijskih zavezancev ali njihovih predstavnikov ni skladno s pravili ravnanja, se lahko po preiskavi, v kateri se v celoti spoštujeta načelo sorazmernosti in pravica do obrambe, uporabijo ukrepi, določeni v prilogi 4, kot so začasna izključitev ali dokončni izbris iz registra in po potrebi odvzem izkaznic za vstop v Evropski parlament, ki so bile izdane zadevnim osebam oziroma njihovim podjetjem. Odločitev o uporabi takih ukrepih se lahko objavi na spletišču registra. |
| --- | --- |

18.

Če ravnanje registracijskih zavezancev ali njihovih predstavnikov ni skladno s pravili ravnanja, se lahko po preiskavi, v kateri se v celoti spoštujeta načelo sorazmernosti in pravica do obrambe, uporabijo ukrepi, določeni v prilogi 4, kot so začasna izključitev ali dokončni izbris iz registra in po potrebi odvzem izkaznic za vstop v Evropski parlament, ki so bile izdane zadevnim osebam oziroma njihovim podjetjem. Odločitev o uporabi takih ukrepih se lahko objavi na spletišču registra.

| 19. | Vsakdo lahko vloži pritožbo o domnevni neskladnosti s pravili ravnanja v skladu s postopkom iz priloge 4, ki jo podpre z dokaznimi dejstvi. |
| --- | --- |

19.

Vsakdo lahko vloži pritožbo o domnevni neskladnosti s pravili ravnanja v skladu s postopkom iz priloge 4, ki jo podpre z dokaznimi dejstvi.

VII.
     
  Izvajanje

| 20. | Generalna sekretarja Evropskega parlamenta in Evropske komisije sta odgovorna za nadzor sistema in za vse glavne operativne vidike ter v soglasju sprejmeta ukrepe, potrebne za izvajanje tega sporazuma. |
| --- | --- |

20.

Generalna sekretarja Evropskega parlamenta in Evropske komisije sta odgovorna za nadzor sistema in za vse glavne operativne vidike ter v soglasju sprejmeta ukrepe, potrebne za izvajanje tega sporazuma.

| 21. | Za izvajanje sistema bodo službe Evropskega parlamenta in Evropske komisije vzpostavile skupno operativno strukturo, imenovano „Skupni sekretariat registra za preglednost“. V sekretariatu bo skupina uradnikov iz Evropskega parlamenta in Evropske komisije, sestavljena na podlagi dogovora, ki ga bodo sklenile pristojne službe. Delovanje Skupnega sekretariata registra za preglednost bo usklajeval vodja oddelka v generalnem sekretariatu Evropske komisije. Naloge sekretariata bodo vključevale izvajanje ukrepov, ki bodo prispevali h kakovosti vsebine registra. |
| --- | --- |

21.

Za izvajanje sistema bodo službe Evropskega parlamenta in Evropske komisije vzpostavile skupno operativno strukturo, imenovano „Skupni sekretariat registra za preglednost“. V sekretariatu bo skupina uradnikov iz Evropskega parlamenta in Evropske komisije, sestavljena na podlagi dogovora, ki ga bodo sklenile pristojne službe. Delovanje Skupnega sekretariata registra za preglednost bo usklajeval vodja oddelka v generalnem sekretariatu Evropske komisije. Naloge sekretariata bodo vključevale izvajanje ukrepov, ki bodo prispevali h kakovosti vsebine registra.

| 22. | Izdajanje in preverjanje dolgoročnih izkaznic za vstop v stavbe Evropskega parlamenta bo še vedno postopek, ki ga bo vodila navedena institucija. Take izkaznice se izdajo zgolj posameznikom, ki predstavljajo ali delajo za organizacijo, ki spada v področje registra, kadar so se te organizacije ali posamezniki registrirali. Vendar pa registracija ne pomeni samodejne pravice do take izkaznice. |
| --- | --- |

22.

Izdajanje in preverjanje dolgoročnih izkaznic za vstop v stavbe Evropskega parlamenta bo še vedno postopek, ki ga bo vodila navedena institucija. Take izkaznice se izdajo zgolj posameznikom, ki predstavljajo ali delajo za organizacijo, ki spada v področje registra, kadar so se te organizacije ali posamezniki registrirali. Vendar pa registracija ne pomeni samodejne pravice do take izkaznice.

| 23. | Kljub skupnemu upravljanju sistema sta stranki sporazuma svobodni pri neodvisni uporabi registra za svoje posebne namene, tudi za dodatne spodbude, kot so posredovanje informacij registracijskim zavezancem ob začetku javnih posvetovanj ali organizaciji dogodkov. |
| --- | --- |

23.

Kljub skupnemu upravljanju sistema sta stranki sporazuma svobodni pri neodvisni uporabi registra za svoje posebne namene, tudi za dodatne spodbude, kot so posredovanje informacij registracijskim zavezancem ob začetku javnih posvetovanj ali organizaciji dogodkov.

| 24. | Stranki sporazuma poskrbita za ustrezne projekte usposabljanja in notranjega obveščanja svojih članov in zaposlenih za boljšo ozaveščenost o skupnem registru in pritožbenem postopku. |
| --- | --- |

24.

Stranki sporazuma poskrbita za ustrezne projekte usposabljanja in notranjega obveščanja svojih članov in zaposlenih za boljšo ozaveščenost o skupnem registru in pritožbenem postopku.

| 25. | Stranki sporazuma sprejmeta ustrezne zunanje ukrepe za dvig ozaveščenosti o registru in spodbujanje njegove uporabe. |
| --- | --- |

25.

Stranki sporazuma sprejmeta ustrezne zunanje ukrepe za dvig ozaveščenosti o registru in spodbujanje njegove uporabe.

| 26. | Na spletišču Europa se redno objavljajo številni osnovni statistični podatki, pridobljeni iz podatkovne baze registra, in so dostopni prek uporabnikom prijaznega iskalnika. Javna vsebina podatkovne baze bo na zahtevo razpoložljiva v elektronski strojno čitljivi obliki. |
| --- | --- |

26.

Na spletišču Europa se redno objavljajo številni osnovni statistični podatki, pridobljeni iz podatkovne baze registra, in so dostopni prek uporabnikom prijaznega iskalnika. Javna vsebina podatkovne baze bo na zahtevo razpoložljiva v elektronski strojno čitljivi obliki.

| 27. | Po posvetovanju z interesnimi skupinami generalna sekretarja Evropskega parlamenta in Evropske komisije predata letno poročilo o delovanju registra pristojnima podpredsednikoma Evropskega parlamenta in Evropske komisije. |
| --- | --- |

27.

Po posvetovanju z interesnimi skupinami generalna sekretarja Evropskega parlamenta in Evropske komisije predata letno poročilo o delovanju registra pristojnima podpredsednikoma Evropskega parlamenta in Evropske komisije.

VIII.
     
  Vključenost drugih institucij in organov

| 28. | Evropski svet in Svet sta vabljena, da se pridružita registru. Druge institucije, organi in agencije EU se spodbujajo k uporabi sistema kot referenčnega instrumenta pri odnosih z organizacijami in samozaposlenimi osebami, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU. |
| --- | --- |

28.

Evropski svet in Svet sta vabljena, da se pridružita registru. Druge institucije, organi in agencije EU se spodbujajo k uporabi sistema kot referenčnega instrumenta pri odnosih z organizacijami in samozaposlenimi osebami, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU.

IX.
     
  Končne določbe

| 29. | Prehod iz obstoječih registrov strank sporazuma na nov skupni register bo trajal dvanajst mesecev, prehodno obdobje pa se bo začelo z dnevom začetka uporabe skupnega registra. Organizacije in posamezniki, ki so trenutno registrirani v enem od obstoječih sistemov se pozovejo k obnovitvi registracije v skupnem registru.
  Ko se bo register za preglednost začel uporabljati:






  — | bodo registracijski zavezanci imeli možnost, da obstoječo registracijo prenesejo v skupni register na datum, ki ga bodo sami izbrali, vendar najpozneje do datuma ponovne registracije pri Evropski komisiji, oziroma za tiste, ki so registrirani zgolj pri Evropskem parlamentu, najpozneje do konca dvanajstmesečnega prehodnega obdobja od začetka uporabe; |
| --- | --- | --- |

29.

Prehod iz obstoječih registrov strank sporazuma na nov skupni register bo trajal dvanajst mesecev, prehodno obdobje pa se bo začelo z dnevom začetka uporabe skupnega registra. Organizacije in posamezniki, ki so trenutno registrirani v enem od obstoječih sistemov se pozovejo k obnovitvi registracije v skupnem registru.

Ko se bo register za preglednost začel uporabljati:

—

bodo registracijski zavezanci imeli možnost, da obstoječo registracijo prenesejo v skupni register na datum, ki ga bodo sami izbrali, vendar najpozneje do datuma ponovne registracije pri Evropski komisiji, oziroma za tiste, ki so registrirani zgolj pri Evropskem parlamentu, najpozneje do konca dvanajstmesečnega prehodnega obdobja od začetka uporabe;

| — | bo vsaka nova registracija ali posodobitev obstoječih podatkov mogoča zgolj v skupnem registru. |
| --- | --- |

—

bo vsaka nova registracija ali posodobitev obstoječih podatkov mogoča zgolj v skupnem registru.

| 30. | Skupni register se pregleda najpozneje dve leti po začetku uporabe. |
| --- | --- |

30.

Skupni register se pregleda najpozneje dve leti po začetku uporabe.

Priloga 1

"Register za preglednost"

Organizacije in samozaposlene osebe, ki so vključene v oblikovanje in izvajanje politik EU

| Oddelki | Značilnosti/opombe |
| --- | --- |
| I –   Poklicne svetovalne službe / odvetniške družbe / samozaposleni svetovalci |
| Pododdelek | Poklicne svetovalne službe | Družbe, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi. |
| Pododdelek | Odvetniške družbe | Odvetniške družbe, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi. |
| Pododdelek | Samozaposleni svetovalci | Samozaposleni svetovalci ali pravniki, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi. |
| II –   Notranji lobisti in trgovinska / poklicna združenja |
| Pododdelek | Gospodarske družbe in skupine | Gospodarske družbe ali skupine gospodarskih družb (s pravnim statusom ali brez njega), ki za svoj račun izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi. |
| Pododdelek | Trgovinska, poslovna in poklicna združenja | |
| Pododdelek | Sindikalne organizacije | |
| Pododdelek | Druge podobne organizacije | |
| III –   Nevladne organizacije |
| Pododdelek | Nevladne organizacije, platforme in mreže ter podobni | Neprofitne organizacije (s pravnim statusom ali brez njega), neodvisne od javnih organov, političnih strank ali gospodarskih organizacij. Vključuje fundacije, dobrodelne organizacije itd. |
| IV –   Možganski trusti, raziskovalne in akademske ustanove |
| Pododdelek | Možganski trusti in raziskovalne ustanove | Specializirani možganski trusti in raziskovalne ustanove, ki se ukvarjajo z dejavnostmi in politikami Evropske unije. |
| Pododdelek | Akademske ustanove | Ustanove, katerih osnovni namen je izobraževanje, ukvarjajo pa se tudi z dejavnostmi in politikami Evropske unije. |
| V – | Organizacije, ki zastopajo cerkve in verske skupnosti |

Oddelki

Značilnosti/opombe

I –   Poklicne svetovalne službe / odvetniške družbe / samozaposleni svetovalci

Pododdelek

Poklicne svetovalne službe

Družbe, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi.

Pododdelek

Odvetniške družbe

Odvetniške družbe, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi.

Pododdelek

Samozaposleni svetovalci

Samozaposleni svetovalci ali pravniki, ki na podlagi pogodbe izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi.

II –   Notranji lobisti in trgovinska / poklicna združenja

Pododdelek

Gospodarske družbe in skupine

Gospodarske družbe ali skupine gospodarskih družb (s pravnim statusom ali brez njega), ki za svoj račun izvajajo dejavnosti v zvezi z lobiranjem, promocijo, javnimi zadevami in odnosi z javnimi organi.

Pododdelek

Trgovinska, poslovna in poklicna združenja

Pododdelek

Sindikalne organizacije

Pododdelek

Druge podobne organizacije

III –   Nevladne organizacije

Pododdelek

Nevladne organizacije, platforme in mreže ter podobni

Neprofitne organizacije (s pravnim statusom ali brez njega), neodvisne od javnih organov, političnih strank ali gospodarskih organizacij. Vključuje fundacije, dobrodelne organizacije itd.

IV –   Možganski trusti, raziskovalne in akademske ustanove

Pododdelek

Možganski trusti in raziskovalne ustanove

Specializirani možganski trusti in raziskovalne ustanove, ki se ukvarjajo z dejavnostmi in politikami Evropske unije.

Pododdelek

Akademske ustanove

Ustanove, katerih osnovni namen je izobraževanje, ukvarjajo pa se tudi z dejavnostmi in politikami Evropske unije.

V –

Opomba: Register ne zadeva cerkva samih.

Pododdelek

Organizacije, ki zastopajo cerkve in verske skupnosti

Pravne osebe, pisarne ali mreže, vzpostavljene za dejavnosti zastopanja.

| VI – | Organizacije, ki zastopajo lokalne, regionalne in občinske organe, druge javne ali javno-zasebne subjekte itd. |
| --- | --- |

VI –

Opomba: Register ne zadeva javnih organov samih.

Pododdelek

Lokalni, regionalni in občinski organi (na podnacionalni ravni)

Pravne osebe, predstavniške pisarne, združenja ali mreže, vzpostavljene za zastopanje lokalnih, regionalnih in občinskih organov (na podnacionalni ravni).

Pododdelek

Drugi javni ali mešani subjekti itd.

Vključuje druge organizacije z javnim ali mešanim (javno-zasebnim) statusom.

Priloga 2

Podatki, ki jih zagotovijo registracijski zavezanci

| — | naziv(i) organizacije, naslov, telefonska številka, naslov e-pošte, spletišče; |
| --- | --- |

—

naziv(i) organizacije, naslov, telefonska številka, naslov e-pošte, spletišče;

| — | (a) identiteta osebe, pravno odgovorne za organizacijo, in (b) ime njenega direktorja ali izvršnega direktorja ali po potrebi najpomembnejše osebe za stike v zvezi z dejavnostmi iz registra; imena oseb, za katere se zaprosijo izkaznice za vstop v poslopja Evropskega parlamenta (5); |
| --- | --- |

—

(a) identiteta osebe, pravno odgovorne za organizacijo, in (b) ime njenega direktorja ali izvršnega direktorja ali po potrebi najpomembnejše osebe za stike v zvezi z dejavnostmi iz registra; imena oseb, za katere se zaprosijo izkaznice za vstop v poslopja Evropskega parlamenta (5);

| — | število oseb (člani, zaposleni itd.), ki so vključene v dejavnosti iz področja uporabe registra; |
| --- | --- |

—

število oseb (člani, zaposleni itd.), ki so vključene v dejavnosti iz področja uporabe registra;

| — | cilji / naloge – interesna področja – dejavnosti – države, v katerih se izvajajo dejavnosti – povezanost z mrežami – splošne informacije, ki spadajo v področje uporabe registra; |
| --- | --- |

—

cilji / naloge – interesna področja – dejavnosti – države, v katerih se izvajajo dejavnosti – povezanost z mrežami – splošne informacije, ki spadajo v področje uporabe registra;

| — | po potrebi: število članov (posameznikov ali organizacij). |
| --- | --- |

—

po potrebi: število članov (posameznikov ali organizacij).

Glavni zakonodajni predlogi, s katerimi so se registracijski zavezanci ukvarjali v predhodnem letu, ki spadajo v področje uporabe registra za preglednost.

Vsi posredovani finančni podatki bi morali pokrivati celoletno obdobje delovanja in bi se morali nanašati na zadnje zaključeno finančno leto od datuma registracije ali ponovne registracije.

Dvojno štetje: dvojno štetje ni izključeno. Kljub izjavi o finančnih interesih, ki jo podajo poklicne svetovalne službe / odvetniške družbe / samozaposleni svetovalci o svojih strankah (seznam in preglednica), morajo te stranke tudi same vključiti te pogodbene dejavnosti v lastne izjave, da ne bi prišlo do podcenjevanja njihovih prijavljenih finančnih izdatkov.

| — | Poklicne svetovalne službe / odvetniške družbe / samozaposleni svetovalci (oddelek I iz Priloge 1): podrobni podatki se morajo predložiti v zvezi s prometom, ki se nanaša na dejavnosti iz področja uporabe registra, ter relativna teža strank v skladu s spodnjo tabelo:







  Promet v eurih | Kategorije v eurih |
| --- | --- | --- |
| 0 – 499 999 | 50 000 |
| 500 000–1 000 000 | 100 000 |
| > 1 000 000 | 250 000 |

—

Poklicne svetovalne službe / odvetniške družbe / samozaposleni svetovalci (oddelek I iz Priloge 1): podrobni podatki se morajo predložiti v zvezi s prometom, ki se nanaša na dejavnosti iz področja uporabe registra, ter relativna teža strank v skladu s spodnjo tabelo:

Promet v eurih

Kategorije v eurih

0 – 499 999

50 000

500 000–1 000 000

100 000

> 1 000 000

250 000

| — | Notranji lobisti in trgovinska / poklicna združenja (oddelek II Priloge 1): predložiti se mora ocena stroškov dejavnosti iz področja uporabe registra. |
| --- | --- |

—

Notranji lobisti in trgovinska / poklicna združenja (oddelek II Priloge 1): predložiti se mora ocena stroškov dejavnosti iz področja uporabe registra.

| — | Nevladne organizacije, možganski trusti, raziskovalne in akademske ustanove – organizacije, ki zastopajo cerkve in verske skupnosti – organizacije, ki zastopajo lokalne, regionalne in občinske organov, druge javne ali mešane subjekte itd.(Oddelki III do VI iz Priloge 1): skupni proračun mora biti določen, vključno z razčlenitvijo glavnih virov financiranja. |
| --- | --- |

—

Nevladne organizacije, možganski trusti, raziskovalne in akademske ustanove – organizacije, ki zastopajo cerkve in verske skupnosti – organizacije, ki zastopajo lokalne, regionalne in občinske organov, druge javne ali mešane subjekte itd.(Oddelki III do VI iz Priloge 1): skupni proračun mora biti določen, vključno z razčlenitvijo glavnih virov financiranja.

Dodatno za vse registracijske zavezance: znesek in vir financiranja, prejetega od institucij EU v najbližjem zaključenem proračunskem letu glede na datum registracije ali obnovitve.

Priloga 3

Pravila ravnanja

Registracijski zavezanci v odnosih z institucijami EU, njihovimi člani, uradniki in ostalim osebjem upoštevajo naslednje:

| (a) | vedno se predstavijo z imenom in navedejo subjekt(e), za katere delajo ali katere predstavljajo; navedejo interese, cilje ali namene in po potrebi stranke ali člane, katere predstavljajo; |
| --- | --- |

(a)

vedno se predstavijo z imenom in navedejo subjekt(e), za katere delajo ali katere predstavljajo; navedejo interese, cilje ali namene in po potrebi stranke ali člane, katere predstavljajo;

| (b) | informacij ali odločitev ne smejo pridobiti ali poskušati pridobiti nepošteno, z nepotrebnim pritiskom ali neprimernim vedenjem; |
| --- | --- |

(b)

informacij ali odločitev ne smejo pridobiti ali poskušati pridobiti nepošteno, z nepotrebnim pritiskom ali neprimernim vedenjem;

| (c) | vzdržati se morajo sklicevanja na uradni odnos z EU ali katero koli od njenih institucij v odnosih s tretjimi osebami; prav tako se ne smejo napačno predstavljati v zvezi z registracijo, da ne bi zavedli tretjih strani ali uradnikov ali ostalega osebja EU; |
| --- | --- |

(c)

vzdržati se morajo sklicevanja na uradni odnos z EU ali katero koli od njenih institucij v odnosih s tretjimi osebami; prav tako se ne smejo napačno predstavljati v zvezi z registracijo, da ne bi zavedli tretjih strani ali uradnikov ali ostalega osebja EU;

| (d) | zagotovijo, da so podatki, ki jih navedejo ob registraciji in nato v okviru svojih dejavnosti iz področja uporabe registra, po njihovem najboljšem vedenju natančni, najnovejši in nezavajajoči; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da so podatki, ki jih navedejo ob registraciji in nato v okviru svojih dejavnosti iz področja uporabe registra, po njihovem najboljšem vedenju natančni, najnovejši in nezavajajoči;

| (e) | tretjim stranem ne smejo prodajati kopij dokumentov, ki so jih pridobili od katere koli institucije EU; |
| --- | --- |

(e)

tretjim stranem ne smejo prodajati kopij dokumentov, ki so jih pridobili od katere koli institucije EU;

| (f) | ne smejo napeljevati članov institucij EU, uradnikov ali ostalega osebja EU, pomočnikov ali praktikantov omenjenih članov h kršitvam pravil in meril obnašanja, ki zanje veljajo; |
| --- | --- |

(f)

ne smejo napeljevati članov institucij EU, uradnikov ali ostalega osebja EU, pomočnikov ali praktikantov omenjenih članov h kršitvam pravil in meril obnašanja, ki zanje veljajo;

| (g) | če zaposlijo nekdanje uradnike ali ostalo osebje EU ali pomočnike ali praktikante članov institucij EU, upoštevajo, da so ti zaposleni dolžni spoštovati zanje veljavna pravila in zahteve po zaupnosti; |
| --- | --- |

(g)

če zaposlijo nekdanje uradnike ali ostalo osebje EU ali pomočnike ali praktikante članov institucij EU, upoštevajo, da so ti zaposleni dolžni spoštovati zanje veljavna pravila in zahteve po zaupnosti;

| (h) | spoštujejo vsa pravila o pravicah in odgovornostih nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta in članov Evropske komisije; |
| --- | --- |

(h)

spoštujejo vsa pravila o pravicah in odgovornostih nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta in članov Evropske komisije;

| (i) | obvestijo vsakogar, ki ga predstavljajo, o svojih obveznostih do institucij EU; |
| --- | --- |

(i)

obvestijo vsakogar, ki ga predstavljajo, o svojih obveznostih do institucij EU;

Posamezniki, ki predstavljajo ali delajo za subjekte, registrirane pri Evropskem parlamentu z namenom izdaje poimenske, neprenosljive izkaznice za vstop v poslopja Evropskega parlamenta, upoštevajo naslednje:

| (j) | strogo spoštujejo določbe iz člena 9 in Priloge X ter drugi odstavek člena 2 Priloge I Poslovnika Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(j)

strogo spoštujejo določbe iz člena 9 in Priloge X ter drugi odstavek člena 2 Priloge I Poslovnika Evropskega parlamenta;

| (k) | zagotovijo, da je vsaka pomoč v smislu člena 2 Priloge I Poslovnika Evropskega parlamenta vpisana v ustrezni register; |
| --- | --- |

(k)

zagotovijo, da je vsaka pomoč v smislu člena 2 Priloge I Poslovnika Evropskega parlamenta vpisana v ustrezni register;

| (l) | da bi se izognili morebitnim navzkrižjem interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s katerim koli pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo pomočnika poslanca, ter nato to vpisati v register. |
| --- | --- |

(l)

da bi se izognili morebitnim navzkrižjem interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s katerim koli pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo pomočnika poslanca, ter nato to vpisati v register.

Priloga 4

Postopek preiskave in obravnave pritožb

| 1. | Pritožbe se lahko vložijo z izpolnitvijo standardnega obrazca na spletišču registra. Obrazec vsebuje podatke o registracijskem zavezancu, proti kateremu se vloži pritožba, ime pritožnika in podatki za stik z njim ter podrobna vsebina pritožbe, vključno, načeloma, z dokumenti ali drugim gradivom, ki podpira pritožbo. Anonimne pritožbe ne bodo upoštevane. |
| --- | --- |

1.

Pritožbe se lahko vložijo z izpolnitvijo standardnega obrazca na spletišču registra. Obrazec vsebuje podatke o registracijskem zavezancu, proti kateremu se vloži pritožba, ime pritožnika in podatki za stik z njim ter podrobna vsebina pritožbe, vključno, načeloma, z dokumenti ali drugim gradivom, ki podpira pritožbo. Anonimne pritožbe ne bodo upoštevane.

| 2. | V pritožbi se navede ena ali več določb iz pravil ravnanja, ki so bile po navedbah pritožnika kršene. Pritožbe o podatkih, vpisanih v register, se štejejo kot obtožbe kršitve točke (d) pravil ravnanja (6). |
| --- | --- |

2.

V pritožbi se navede ena ali več določb iz pravil ravnanja, ki so bile po navedbah pritožnika kršene. Pritožbe o podatkih, vpisanih v register, se štejejo kot obtožbe kršitve točke (d) pravil ravnanja (6).

| 3. | Načeloma morajo pritožniki zagotoviti dokumente in/ali druge dokaze, ki podpirajo pritožbo. |
| --- | --- |

3.

Načeloma morajo pritožniki zagotoviti dokumente in/ali druge dokaze, ki podpirajo pritožbo.

| 4. | Skupni sekretariat registra za preglednost:






  (a) | preveri, ali je pritožba podprta z dovolj dokazi, v obliki dokumentov, dokazov ali osebnih izjav; za dopustnost dokaznega materiala je načeloma potrebno, da izvirajo iz obtožene organizacije ali iz dokumentov tretje strani; |
| --- | --- | --- |

4.

Skupni sekretariat registra za preglednost:

(a)

preveri, ali je pritožba podprta z dovolj dokazi, v obliki dokumentov, dokazov ali osebnih izjav; za dopustnost dokaznega materiala je načeloma potrebno, da izvirajo iz obtožene organizacije ali iz dokumentov tretje strani;

| (b) | na podlagi tega preverjanja odloči, ali je pritožba upravičena; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi tega preverjanja odloči, ali je pritožba upravičena;

| (c) | če meni, da je pritožba upravičena, registrira pritožbo in določi rok (20 delovnih dni) za sklep o utemeljenosti pritožbe. |
| --- | --- |

(c)

če meni, da je pritožba upravičena, registrira pritožbo in določi rok (20 delovnih dni) za sklep o utemeljenosti pritožbe.

| 5. | O odločitvi, da pritožba ni dopustna, se pritožnik pisno obvesti, v pismu pa se navedejo razlogi za takšno odločitev. Če se zdi pritožba upravičena, se razišče v skladu s postopkom, določenim v nadaljevanju. |
| --- | --- |

5.

O odločitvi, da pritožba ni dopustna, se pritožnik pisno obvesti, v pismu pa se navedejo razlogi za takšno odločitev. Če se zdi pritožba upravičena, se razišče v skladu s postopkom, določenim v nadaljevanju.

| 6. | Po registraciji pritožbe Skupni sekretariat registra za preglednost pisno obvesti registracijskega zavezanca o pritožbi zoper tega registracijskega zavezanca in njeni vsebini, ter ga pozove, naj v 10 delovnih dneh poda razlago, argumente ali druge elemente v svoj zagovor. |
| --- | --- |

6.

Po registraciji pritožbe Skupni sekretariat registra za preglednost pisno obvesti registracijskega zavezanca o pritožbi zoper tega registracijskega zavezanca in njeni vsebini, ter ga pozove, naj v 10 delovnih dneh poda razlago, argumente ali druge elemente v svoj zagovor.

| 7. | Vse podatke, zbrane med preiskavo, preuči Skupni sekretariat registra za preglednost. |
| --- | --- |

7.

Vse podatke, zbrane med preiskavo, preuči Skupni sekretariat registra za preglednost.

| 8. | Skupni sekretariat registra za preglednost lahko sklene zaslišati registracijskega zavezanca, proti kateremu je bila podana pritožba, ali pritožnika. |
| --- | --- |

8.

Skupni sekretariat registra za preglednost lahko sklene zaslišati registracijskega zavezanca, proti kateremu je bila podana pritožba, ali pritožnika.

| 9. | Če se v preiskavi izkaže, da je pritožba neutemeljena, Skupni sekretariat registra za preglednost obe strani obvesti o tej odločitvi. Če je pritožba utemeljena, se zadevni registracijski zavezanec lahko začasno izključi iz registra, dokler se problem ne reši (glej odstavke 11 do 14 v nadaljevanju), ali se lahko proti njemu izvede vrsta ukrepov, od dolgoročne začasne izključitve do dokončnega izbrisa iz registra in po potrebi odvzema izkaznic za vstop v Evropski parlament (glej stopnji 6 in 7 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

9.

Če se v preiskavi izkaže, da je pritožba neutemeljena, Skupni sekretariat registra za preglednost obe strani obvesti o tej odločitvi. Če je pritožba utemeljena, se zadevni registracijski zavezanec lahko začasno izključi iz registra, dokler se problem ne reši (glej odstavke 11 do 14 v nadaljevanju), ali se lahko proti njemu izvede vrsta ukrepov, od dolgoročne začasne izključitve do dokončnega izbrisa iz registra in po potrebi odvzema izkaznic za vstop v Evropski parlament (glej stopnji 6 in 7 v nadaljevanju).

| 10. | Ukrepi, ki se lahko izvedejo v primeru neskladnosti s pravili ravnanja, segajo od začasne izključitve do izbrisa iz registra (glej tabelo v nadaljevanju). |
| --- | --- |

10.

Ukrepi, ki se lahko izvedejo v primeru neskladnosti s pravili ravnanja, segajo od začasne izključitve do izbrisa iz registra (glej tabelo v nadaljevanju).

| 11. | Če se ugotovi, da so podatki, vneseni v register, napačni ali nepopolni, se registracijskega zavezanca pozove, naj podatke v obdobju osmih tednov popravi, v tem času pa je začasno izključen iz registracije. Izkaznice za vstop v Evropski parlament, v primeru, da so bile izdane, se v tem obdobju ne odvzamejo. |
| --- | --- |

11.

Če se ugotovi, da so podatki, vneseni v register, napačni ali nepopolni, se registracijskega zavezanca pozove, naj podatke v obdobju osmih tednov popravi, v tem času pa je začasno izključen iz registracije. Izkaznice za vstop v Evropski parlament, v primeru, da so bile izdane, se v tem obdobju ne odvzamejo.

| 12. | Če registracijski zavezanec podatke popravi v obdobju osmih tednov, določenem v odstavku 11, se njegova registracija ponovno aktivira. Če se registracijski zavezanec v obdobju osmih tednov, določenem v odstavku 11, ne odzove, se lahko proti njem izvede ukrep. |
| --- | --- |

12.

Če registracijski zavezanec podatke popravi v obdobju osmih tednov, določenem v odstavku 11, se njegova registracija ponovno aktivira. Če se registracijski zavezanec v obdobju osmih tednov, določenem v odstavku 11, ne odzove, se lahko proti njem izvede ukrep.

| 13. | Če registracijski zavezanec zaprosi za več časa za popravek podatkov v skladu z odstavkom 11 in prošnjo zadovoljivo utemelji, se obdobje začasne izključitve lahko podaljša. |
| --- | --- |

13.

Če registracijski zavezanec zaprosi za več časa za popravek podatkov v skladu z odstavkom 11 in prošnjo zadovoljivo utemelji, se obdobje začasne izključitve lahko podaljša.

| 14. | V primeru neskladnosti s pravili ravnanja iz drugih razlogov se registracija zadevnega registracijskega zavezanca začasno izključi za obdobje osmih tednov, v tem času pa Evropski parlament in Evropska komisija sprejmeta dokončen sklep o uvedbi morebitnih ukrepov. |
| --- | --- |

14.

V primeru neskladnosti s pravili ravnanja iz drugih razlogov se registracija zadevnega registracijskega zavezanca začasno izključi za obdobje osmih tednov, v tem času pa Evropski parlament in Evropska komisija sprejmeta dokončen sklep o uvedbi morebitnih ukrepov.

| 15. | Vsak sklep za izbris registracijskega zavezanca iz registra vsebuje prepoved prihodnje registracije za obdobje enega ali dveh let. |
| --- | --- |

15.

Vsak sklep za izbris registracijskega zavezanca iz registra vsebuje prepoved prihodnje registracije za obdobje enega ali dveh let.

| 16. | Osnutek sklepa o ukrepu, ki naj se izvede, sprejmejo pristojne službe Evropskega parlamenta in Evropske komisije skupaj ter ga posredujejo generalnima sekretarjema institucij za sprejetje končnega sklepa. O tem se obvestijo pristojni podpredsedniki Evropskega parlamenta in Evropske komisije. |
| --- | --- |

16.

Osnutek sklepa o ukrepu, ki naj se izvede, sprejmejo pristojne službe Evropskega parlamenta in Evropske komisije skupaj ter ga posredujejo generalnima sekretarjema institucij za sprejetje končnega sklepa. O tem se obvestijo pristojni podpredsedniki Evropskega parlamenta in Evropske komisije.

| 17. | Skupni sekretariat registra za preglednost nemudoma obvesti obe strani (pritožnika in registracijskega zavezanca, proti kateremu je bila podana pritožba) o sprejetem ukrepu in ukrep izvede. |
| --- | --- |

17.

Skupni sekretariat registra za preglednost nemudoma obvesti obe strani (pritožnika in registracijskega zavezanca, proti kateremu je bila podana pritožba) o sprejetem ukrepu in ukrep izvede.

| 18. | Kadar sklep o izbrisu iz registra zahteva odvzem izkaznice ali izkaznic za vstop v Evropski parlament, ga Generalni sekretar Evropskega parlamenta posreduje pristojnemu kvestorju, katerega se pozove, naj odobri odvzem teh izkaznic v lasti zadevne organizacije ali posameznikov. |
| --- | --- |

18.

Kadar sklep o izbrisu iz registra zahteva odvzem izkaznice ali izkaznic za vstop v Evropski parlament, ga Generalni sekretar Evropskega parlamenta posreduje pristojnemu kvestorju, katerega se pozove, naj odobri odvzem teh izkaznic v lasti zadevne organizacije ali posameznikov.

| 19. | Registracijski zavezanec se pozove k vračilu vseh ali nekaterih izkaznic EP v roku 15 dni. |
| --- | --- |

19.

Registracijski zavezanec se pozove k vračilu vseh ali nekaterih izkaznic EP v roku 15 dni.

Tabela razpoložljivih ukrepov v primeru neskladnosti s pravili ravnanja

| | Neskladnost | Ukrep | Zaznamek ukrepa v registru | Odvzem izkaznic za vstop v EP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nenamerna neskladnost, ki se nemudoma popravi | Pisno obvestilo z navedbo neskladnosti in njenih popravkov | Ne | Ne |
| 2 | Namerna neskladnost s pravili, zaradi katere je treba spremeniti ravnanje ali popraviti podatke v registru v določenem roku | Začasna izključitev do šestih mesecev ali dokler se ne zaključi zahtevani popravni ukrep v določenem roku | Da, za obdobje začasne izključitve | Ne |
| 3 | Vztrajna neskladnost s pravili






  — | ravnanje se ne spremeni |

Neskladnost

Ukrep

Zaznamek ukrepa v registru

Odvzem izkaznic za vstop v EP

1

Nenamerna neskladnost, ki se nemudoma popravi

Pisno obvestilo z navedbo neskladnosti in njenih popravkov

Ne

Ne

2

Namerna neskladnost s pravili, zaradi katere je treba spremeniti ravnanje ali popraviti podatke v registru v določenem roku

Začasna izključitev do šestih mesecev ali dokler se ne zaključi zahtevani popravni ukrep v določenem roku

Da, za obdobje začasne izključitve

Ne

3

Vztrajna neskladnost s pravili

—

ravnanje se ne spremeni

| — | podatki se ne popravijo v določenem roku |
| --- | --- |

—

podatki se ne popravijo v določenem roku

Izbris za eno leto

Da

Da

4

Resna, namerna neskladnost s pravili

Izbris iz registra za dve leti

Da

Da

---

(1)  KOM(2009)0612.

1

(2)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 48.

2

(3)  Od vlad držav članic, vlad tretjih držav, mednarodnih medvladnih organizacij in njihovih diplomatskih predstavništev se registracija ne pričakuje.

3

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

4

(5)  Registracijski zavezanci bodo pozvani, da posredujejo te podatke ob koncu registracijskega postopka za predložitev Evropskemu parlamentu. Imena posameznikov, ki so prejeli vstopne izkaznice, bodo nato samodejno vnesena v sistem na podlagi posodobitev, ki jih bo opravil Evropski parlament, ter informacij, ki bodo izhajale iz odločitve Evropskega parlamenta, da izkaznice izda. Registracija ne pomeni samodejne pravice do izkaznice za vstop v Evropski parlament.

5

(6)  Točka (d) zahteva od registracijskih zavezancev, da v svojih odnosih z institucijami EU, njihovimi člani, uradniki in ostalim osebjem „zagotovijo, da so informacije, ki jih navedejo ob registraciji in nato v okviru svojih dejavnosti iz področja uporabe registra, po njihovem najboljšem vedenju natančne, najnovejše in nezavajajoče;“

6

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/188

---

Torek, 10. maj 2011Sporazum o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka ***

P7_TA(2011)0191

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka v imenu Evropske unije (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

2012/C 377 E/30

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16581/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16581/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka (16581/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka (16581/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0007/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0007/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0078/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Albanije ter Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Albanije ter Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/188

---

Torek, 10. maj 2011Sporazum o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje ***

P7_TA(2011)0192

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi Sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v imenu Evropske unije (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

2012/C 377 E/31

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05571/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05571/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje (05571/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje (05571/2011),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0068/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0068/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0142/2011),

| 1. | odobri potrditev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri potrditev sporazuma;

| 2. | poziva Evropsko komisijo, naj v okviru trgovinskih sporazumov, regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO), sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju in razvojne politike Unije dejavno spodbuja podpis, ratifikacijo in izvajanje sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo, naj v okviru trgovinskih sporazumov, regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO), sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju in razvojne politike Unije dejavno spodbuja podpis, ratifikacijo in izvajanje sporazuma o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO). |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO).

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/189 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/189

---

Torek, 10. maj 2011Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***I

P7_TA(2011)0205

Spremembe Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2012/C 377 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil spremenjen kot sledi (1):

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Navedba sklicevanja 2 a (novo) |
| | ob upoštevanju zahtevka z dne 18. novembra 2010 za odstopanje STO glede dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov, dodeljenih Pakistanu s strani Evropske unije, |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 2 a (novo)

ob upoštevanju zahtevka z dne 18. novembra 2010 za odstopanje STO glede dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov, dodeljenih Pakistanu s strani Evropske unije,

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati.

| (1) | Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati.
  Spoštovanje človekovih pravic, ki vključuje temeljne delavske pravice, in demokratičnih načel je tudi bistveni element navedenega sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Evropsko Unijo in Islamsko republiko Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Pakistan) temeljijo na Sporazumu o sodelovanju, ki je začel veljati 1. septembra 2004. Eden od njegovih glavnih ciljev je zagotoviti pogoje za rast in razvoj trgovine med pogodbenicama ter ju spodbujati.
  Spoštovanje človekovih pravic, ki vključuje temeljne delavske pravice, in demokratičnih načel je tudi bistveni element navedenega sporazuma.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Človekoljubna pomoč je v takih razmerah seveda prvi instrument, Unija pa je pri tem v ospredju že od začetka izrednih razmer. |
| --- | --- |

(3)

Človekoljubna pomoč je v takih razmerah seveda prvi instrument, Unija pa je pri tem v ospredju že od začetka izrednih razmer.

| (3) | Človekoljubna pomoč je v takih razmerah seveda prvi instrument, Unija pa je pri tem v ospredju že od začetka izrednih razmer
  , saj je Pakistanu obljubila več kot 415 milijonov EUR nujne pomoči
  . |
| --- | --- |

(3)

Človekoljubna pomoč je v takih razmerah seveda prvi instrument, Unija pa je pri tem v ospredju že od začetka izrednih razmer
  , saj je Pakistanu obljubila več kot 415 milijonov EUR nujne pomoči
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti obnovo Pakistana
  in usmeritev
  k prihodnjemu razvoju. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti obnovo Pakistana
  in usmeritev
  k prihodnjemu razvoju.

| (4) | Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti okrevanje Pakistana
  , vključno s predlaganimi izrednimi trgovinskimi ukrepi za pospešitev pakistanskega izvoza, z namenom prispevati
  k
  njegovemu
  prihodnjemu
  gospodarskemu
  razvoju
  , ter obenem zagotoviti ohranitev doslednosti in skladnosti na vseh ravneh, da bi se oblikovala trajnostna dolgoročna strategija
  . |
| --- | --- |

(4)

Pomembno bo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ter po teh izrednih razmerah podpreti okrevanje Pakistana
  , vključno s predlaganimi izrednimi trgovinskimi ukrepi za pospešitev pakistanskega izvoza, z namenom prispevati
  k
  njegovemu
  prihodnjemu
  gospodarskemu
  razvoju
  , ter obenem zagotoviti ohranitev doslednosti in skladnosti na vseh ravneh, da bi se oblikovala trajnostna dolgoročna strategija
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Resnost te naravne nesreče zahteva takojšen in obsežen odziv, ki bi upošteval geostrateški pomen pakistanskega partnerstva z Unijo, zlasti s ključno vlogo, ki jo ima Pakistan v boju proti terorizmu, hkrati pa prispeval k splošnemu razvoju, varnosti in stabilnosti te regije. |
| --- | --- |

(4a)

Resnost te naravne nesreče zahteva takojšen in obsežen odziv, ki bi upošteval geostrateški pomen pakistanskega partnerstva z Unijo, zlasti s ključno vlogo, ki jo ima Pakistan v boju proti terorizmu, hkrati pa prispeval k splošnemu razvoju, varnosti in stabilnosti te regije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Učinki avtonomnih trgovinskih preferencialov bi morali biti konkretno merljivi v smislu ustvarjanja novih delovnih mest, izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja pakistanskega delavskega in revnega prebivalstva. |
| --- | --- |

(4b)

Učinki avtonomnih trgovinskih preferencialov bi morali biti konkretno merljivi v smislu ustvarjanja novih delovnih mest, izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja pakistanskega delavskega in revnega prebivalstva.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer
  s
  takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem dajatev za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer
  s
  takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem dajatev za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana.

| (6) | Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer
  z izjemnim,
  takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem carin za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana.
  Ob prejemu tega mandata je Komisija podala predlog za sveženj, ki opredeljuje 75 tarifnih vrstic, ki so značilne za pakistanske ključne izvozne panoge na tistih območjih, ki so jih poplave najhuje prizadele, pri čemer je zagotovila, da bi povečanje pakistanskega izvoza v Unijo za 100 milijonov EUR letno ali več pomenilo dejansko, obsežno in koristno pomoč tej regiji. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je zlasti poudaril trdno zavezanost, da izključno Pakistanu odobri večji dostop do trga Unije, in sicer
  z izjemnim,
  takojšnjim in časovno omejenim zmanjšanjem carin za ključne izdelke, ki se uvažajo iz Pakistana.
  Ob prejemu tega mandata je Komisija podala predlog za sveženj, ki opredeljuje 75 tarifnih vrstic, ki so značilne za pakistanske ključne izvozne panoge na tistih območjih, ki so jih poplave najhuje prizadele, pri čemer je zagotovila, da bi povečanje pakistanskega izvoza v Unijo za 100 milijonov EUR letno ali več pomenilo dejansko, obsežno in koristno pomoč tej regiji.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Pakistanska trgovina z Unijo pretežno temelji na tekstilnih izdelkih in oblačilih, ki so po podatkih Komisije leta 2009 zajemali 73,7 % pakistanskega izvoza v Unijo, pa tudi na etanolu in usnju, kar so občutljivi industrijski izdelki v nekaterih državah članicah, v katerih je delovna mesta v tej panogi svetovna recesija že hudo prizadela in kjer si v industrijah prizadevajo prilagoditi novemu svetovnemu trgovinskemu okolju. |
| --- | --- |

(6a)

Pakistanska trgovina z Unijo pretežno temelji na tekstilnih izdelkih in oblačilih, ki so po podatkih Komisije leta 2009 zajemali 73,7 % pakistanskega izvoza v Unijo, pa tudi na etanolu in usnju, kar so občutljivi industrijski izdelki v nekaterih državah članicah, v katerih je delovna mesta v tej panogi svetovna recesija že hudo prizadela in kjer si v industrijah prizadevajo prilagoditi novemu svetovnemu trgovinskemu okolju.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | Tekstilni sektor je ključnega pomena za pakistansko gospodarstvo, saj pomeni 8,5 % BDP in zaposluje 38 % delovne sile, od katerih je polovica žensk. |
| --- | --- |

(6b)

Tekstilni sektor je ključnega pomena za pakistansko gospodarstvo, saj pomeni 8,5 % BDP in zaposluje 38 % delovne sile, od katerih je polovica žensk.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Zato
  je primerno avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov
  naj ne
  bi povzročila
  pomembnejših škodljivih učinkov
  na notranji trg Unije in
  naj ne bi prizadela
  najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO). |
| --- | --- |

(7)

Zato
  je primerno avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov
  naj ne
  bi povzročila
  pomembnejših škodljivih učinkov
  na notranji trg Unije in
  naj ne bi prizadela
  najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO).

| (7) | Glede na težavne okoliščine, s katerimi se zaradi opustošujočih poplav soočajo prebivalci Pakistana,
  je primerno
  izredne
  avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov bi
  lahko imela samo omejene škodljive učinke
  na notranji trg Unije in
  ne bi smela prizadeti
  najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO). |
| --- | --- |

(7)

Glede na težavne okoliščine, s katerimi se zaradi opustošujočih poplav soočajo prebivalci Pakistana,
  je primerno
  izredne
  avtonomne trgovinske preferenciale razširiti na Pakistan, tako da se za določen čas opustijo vse tarife za nekatere izdelke, ki jih Pakistan želi izvažati. Zagotovitev teh trgovinskih preferencialov bi
  lahko imela samo omejene škodljive učinke
  na notranji trg Unije in
  ne bi smela prizadeti
  najmanj razvitih članic Svetovne trgovinske organizacije (STO).

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Predlagani ukrepi so del izrednega svežnja, namenjenega reševanju specifičnih razmer v Pakistanu. Ti ukrepi ne bi smeli predstavljati precedensa za trgovinsko politiko Unije do drugih držav. |
| --- | --- |

(7a)

Predlagani ukrepi so del izrednega svežnja, namenjenega reševanju specifičnih razmer v Pakistanu. Ti ukrepi ne bi smeli predstavljati precedensa za trgovinsko politiko Unije do drugih držav.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Odobritev avtonomnih trgovinskih preferencialov je povezana s spoštovanjem temeljnih načel demokracije in človekovih pravic. |
| --- | --- |

(8a)

Odobritev avtonomnih trgovinskih preferencialov je povezana s spoštovanjem temeljnih načel demokracije in človekovih pravic.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Upravičenost do izkoriščanja avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga bi morali biti razlogi za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Upravičenost do izkoriščanja avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga bi morali biti razlogi za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe.

| (9) | Upravičenost do koriščenja izrednih
  avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga
  ali resno poslabšanje spoštovanja temeljnih načel demokracije in človekovih pravic v Pakistanu, vključno s temeljnimi pravicami delavcev,
  bi morali predstavljati razloge za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Upravičenost do koriščenja izrednih
  avtonomnih trgovinskih preferencialov je odvisna od tega, ali Pakistan upošteva ustrezna pravila o poreklu izdelkov in z njimi povezane postopke ter ali je vključen v učinkovito upravno sodelovanje z Unijo zaradi preprečevanja tveganja goljufije. Resne in sistematične kršitve pogojev za upravičenost do preferencialne ureditve, goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja za preverjanje porekla blaga
  ali resno poslabšanje spoštovanja temeljnih načel demokracije in človekovih pravic v Pakistanu, vključno s temeljnimi pravicami delavcev,
  bi morali predstavljati razloge za začasno opustitev preferencialov. V zvezi s tem bi bilo treba Komisiji dovoliti, da po potrebi sprejme take začasne ukrepe.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Odobritev teh preferencialov je odvisna tudi od tega, ali se bo Pakistan od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdržal ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli omejitev ali prepovedi izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba in je namenjen na ozemlje Unije. |
| --- | --- |

(10a)

Odobritev teh preferencialov je odvisna tudi od tega, ali se bo Pakistan od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdržal ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli omejitev ali prepovedi izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba in je namenjen na ozemlje Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| (10b) | Ob upoštevanju rezultatov preiskave Komisije je treba zagotoviti ponovno uvedbo skupne carinske tarife za vse izdelke, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov. |
| --- | --- |

(10b)

Ob upoštevanju rezultatov preiskave Komisije je treba zagotoviti ponovno uvedbo skupne carinske tarife za vse izdelke, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 c (novo)

| (10c) | Za zagotovitev učinkovitega in čimbolj daljnosežnega spremljanja gibanja uvoza izdelkov, na katere se nanaša ta uredba, je treba vzpostaviti carinski nadzor nad uvozom, ki ga ureja ta uredba. Na podlagi tega spremljanja bi bilo treba predložiti četrtletno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(10c)

Za zagotovitev učinkovitega in čimbolj daljnosežnega spremljanja gibanja uvoza izdelkov, na katere se nanaša ta uredba, je treba vzpostaviti carinski nadzor nad uvozom, ki ga ureja ta uredba. Na podlagi tega spremljanja bi bilo treba predložiti četrtletno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 d (novo)

| (10d) | Avtonomni trgovinski preferenciali, dodeljeni Pakistanu, bi morali biti predmet letne ocene učinka, ki jo izvede Komisija ter predloži Parlamentu in Svetu, kar omogoča prilagoditve na podlagi trenutnega obsega uvoza in morebitnih posledic za sektorje, ki jih posebno zadeva ta uredba. |
| --- | --- |

(10d)

Avtonomni trgovinski preferenciali, dodeljeni Pakistanu, bi morali biti predmet letne ocene učinka, ki jo izvede Komisija ter predloži Parlamentu in Svetu, kar omogoča prilagoditve na podlagi trenutnega obsega uvoza in morebitnih posledic za sektorje, ki jih posebno zadeva ta uredba.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati
  od 1. januarja 2011
  ,
  če
  bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT. |
| --- | --- |

(12)

Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati
  od 1. januarja 2011
  ,
  če
  bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT.

| (12) | Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati
  takoj
  ,
  ko
  bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT. |
| --- | --- |

(12)

Glede na nujnost razmer v Pakistanu bi se morala uredba uporabljati
  takoj
  ,
  ko
  bo STO odobrila prošnjo Unije za odstopanje od njenih obveznosti na podlagi členov I in XIII GATT.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Da se zagotovi takojšen in trajnosten učinek na gospodarsko obnovo Pakistana po poplavah, se priporoča, naj trgovinski preferenciali trajajo do 31. decembra 2013
  . |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi takojšen in trajnosten učinek na gospodarsko obnovo Pakistana po poplavah, se priporoča, naj trgovinski preferenciali trajajo do 31. decembra 2013
  .

| (13) | Zaradi zagotovitve takojšnjega in trajnostnega učinka na gospodarsko okrevanje Pakistana po poplavah se priporoča, naj se trajanje trgovinskih preferencialov omeji na
  eno leto od začetka veljavnosti teh ukrepov
  . |
| --- | --- |

(13)

Zaradi zagotovitve takojšnjega in trajnostnega učinka na gospodarsko okrevanje Pakistana po poplavah se priporoča, naj se trajanje trgovinskih preferencialov omeji na
  eno leto od začetka veljavnosti teh ukrepov
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil (2). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil (2).

| (14) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi z začasno opustitvijo ter nadzornimi in zaščitnimi ukrepi, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3). |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi z začasno opustitvijo ter nadzornimi in zaščitnimi ukrepi, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3).

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Zaradi sprememb kombinirane nomenklature se narava avtonomnih trgovinskih preferencialov ne bi smela bistveno spremeniti. Komisijo bi bilo torej treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte zaradi potrebnih sprememb in tehničnih prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali – |
| --- | --- |

(15)

Zaradi sprememb kombinirane nomenklature se narava avtonomnih trgovinskih preferencialov ne bi smela bistveno spremeniti. Komisijo bi bilo torej treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte zaradi potrebnih sprememb in tehničnih prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali –

| (15) | Za sprejetje nadzornih in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, da bi se upoštevali učinki teh ukrepov in njihova zaporedna logika v povezavi s sprejetjem končnih zaščitnih ukrepov. Enako velja za začasno opustitev preferencialov, če niso izpolnjeni pogoji za upravičenost do preferencialne ureditve, saj Komisija v takem primeru ukrepa samo na podlagi dejanskih dokazov in ni dolžna uporabiti politične diskrecije. |
| --- | --- |

(15)

Za sprejetje nadzornih in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, da bi se upoštevali učinki teh ukrepov in njihova zaporedna logika v povezavi s sprejetjem končnih zaščitnih ukrepov. Enako velja za začasno opustitev preferencialov, če niso izpolnjeni pogoji za upravičenost do preferencialne ureditve, saj Komisija v takem primeru ukrepa samo na podlagi dejanskih dokazov in ni dolžna uporabiti politične diskrecije.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Za potrebno tehnično prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali, in uvedbo tarifnih kvot, pri katerih se obseg uvoza, ki ga ureja ta uredba, poveča nad določeno raven, bi se morale pristojnosti za sprejemanje aktov skladno s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo za spremembo Priloge I in Priloge II v smeri upoštevanja sprememb v kombinirani nomenklaturi in uvedbe novih kvot. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.




  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(15a)

Za potrebno tehnično prilagoditev seznama blaga, za katero se uporabljajo avtonomni trgovinski preferenciali, in uvedbo tarifnih kvot, pri katerih se obseg uvoza, ki ga ureja ta uredba, poveča nad določeno raven, bi se morale pristojnosti za sprejemanje aktov skladno s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo za spremembo Priloge I in Priloge II v smeri upoštevanja sprememb v kombinirani nomenklaturi in uvedbe novih kvot. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | Pakistan se vzdrži ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli drugih omejitev ali prepovedi izvoza ali prodajee za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba, in je namenjen na ozemlje Unije; |
| --- | --- |

(ca)

Pakistan se vzdrži ohranjanja, uvajanja ali povečanja carin ali dajatev z enakim učinkom ali kakršnih koli drugih omejitev ali prepovedi izvoza ali prodajee za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka, na katerega se nanaša ta uredba, in je namenjen na ozemlje Unije;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| (cb) | skladnost s členom XI GATT 1994 in obrazložitvenimi opombami. V ta namen se Pakistan vzdrži sprejetja ali ohranjanja kakršnih koli prepovedi ali omejitev izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka iz prilog I in II; |
| --- | --- |

(cb)

skladnost s členom XI GATT 1994 in obrazložitvenimi opombami. V ta namen se Pakistan vzdrži sprejetja ali ohranjanja kakršnih koli prepovedi ali omejitev izvoza ali prodaje za izvoz vseh materialov, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo katerega koli izdelka iz prilog I in II;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c c (novo)

| (cc) | Pakistan se vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja katerih koli drugih omejitev. |
| --- | --- |

(cc)

Pakistan se vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja katerih koli drugih omejitev.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Brez poseganja v pogoje iz odstavka 1je upravičenost do koriščenja preferencialne ureditve iz člena 1 odvisna tega, ali Pakistan spoštuje človekove pravice, vključno s temeljnimi pravicami delavcev, in temeljna načela demokracije.

Če Pakistan sprejme ukrepe, ki omejujejo človekove pravice in pravice delavcev, enakost spolov ali verske pravice, ali če ponudi pomoč ali podporo kakršni koli teroristični organizaciji, Komisija nemudoma predlaga razveljavitev te uredbe.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

„Člen 3a

Nujna uvedba tarifnih kvot

1.
     
  Če se obseg uvoza izdelka pakistanskega porekla iz Priloge I poveča za 20 % ali več v primerjavi z istim obdobjem v letu 2010, je Komisija pooblaščena, da za uvoz tega izdelka uvede tarifno kvoto in z delegiranim aktom prednostno spremeni prilogi I in II. Postopek iz člena 7a se uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.

2.
     
  Podatki, pridobljeni s carinskim nadzorom iz člena 9b, so podlaga za uvedbo tarifne kvote iz tega člena.

3.
     
  Tarifna kvota ima obliko brezcarinske kvote, omejene na raven uvoza tega izdelka v primerjavi z istim obdobjem leta 2010, povišano za 20 %. Po začetku veljavnosti delegiranega akta za uvoz, ki presega to tarifno kvoto, veljajo dajatve za države z največjimi ugodnostmi ali druge veljavne dajatve.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 4

Sprememba
  prilog

Tehnične
  prilagoditve prilog

Komisija
  lahko
  v skladu s členom 5 sprejme delegirane akte za spremembo prilog, da se vključijo
  spremembe in
  tehnične prilagoditve, ki so potrebne zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC.

Komisija
  je pooblaščena, da
  v skladu s členom 5 sprejme delegirane akte za spremembo prilog, da se vključijo tehnične prilagoditve, ki so
  bile
  potrebne zaradi sprememb
  tako
  oznak kombinirane nomenklature
  kot tudi
  pododdelkov TARIC.

V nobenem primeru Komisiji podeljena pooblastila v prvem odstavku ne dovoljujejo, da bi uvedla dodatne izdelke, ki niso na seznamih v prilogah I in II te uredbe.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 5

Izvajanje pooblastila

Izvajanje pooblastila

1.
     Komisiji se za nedoločen čas
  podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 4
  .

1.
     Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3a in 4 je preneseno na Komisijo pod

  pogoji, določenimi v tem členu
  .

2.
     
  Pooblastilo iz členov 3a in 4 se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

3.
     
  Pooblastilo iz členov 3a in 4 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

2.
     Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

4.
     Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podelijo pod pogoji iz členov 6 in 7.

5.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 4, začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

(Če bo ta sprememba sprejeta, se črtata člena 6 in 7.)

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Postopek v nujnih primerih

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s postopkom v nujnih primerih, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 5. V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 8

Postopek v Odboru

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik.

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik.
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicu na ta odstavek se
  uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES
  .
  Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

2
  .
     Pri sklicevanju na ta odstavek se
  uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011
  .

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom iz
  člena 8
  .

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s
  svetovalnim
  postopkom iz
  člena 8(1a)
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 9a (novo)

Člen 9a

Zaščitni ukrepi

1.
     
  Če je izdelek iz priloge I ali II s pakistanskega porekla uvožen pod pogoji, ki povzročajo, ali grozijo, da bodo povzročili, proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov iz Unije resne težave, je mogoče kadar koli ponovno uvesti dajatve skupne carinske tarife (v nadaljnjem besedilu: zaščitni ukrep).

2.
     
  Komisija na zahtevo države članice, pravne osebe ali združenja brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu industrije v Uniji, ali na lastno pobudo v roku enega meseca sprejme uradni sklep o začetku preiskave. Kadar Komisija sklene, da bo začela preiskavo, objavi obvestilo o preiskavi v Uradnem listu Evropske unije. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba vse zadevne informacije preložiti Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, ki ni daljši od enega meseca od datuma objave obvestila, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče.

3.
     
  Komisija pridobi informacije, za katere meni, da so potrebne, in se lahko v zvezi s preverjanjem pridobljenih informacij obrne na Pakistan ali kateri koli ustrezni vir. Komisiji lahko pomagajo uradniki države članice, na ozemlju katere se izvaja preverjanje, na zahtevo te države članice.

4.
     
  Komisija pri ugotavljanju, ali obstajajo resne težave, med drugim upošteva naslednje dejavnike, ki zadevajo proizvajalce v Uniji, kadar so te informacije na voljo:

| — | tržni delež, |
| --- | --- |

—

tržni delež,

| — | proizvodnja, |
| --- | --- |

—

proizvodnja,

| — | zaloge, |
| --- | --- |

—

zaloge,

| — | proizvodna zmogljivost, |
| --- | --- |

—

proizvodna zmogljivost,

| — | izkoriščenost zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

izkoriščenost zmogljivosti,

| — | zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

zaposlovanje;

| — | uvoz, |
| --- | --- |

—

uvoz,

| — | cene. |
| --- | --- |

—

cene.

5.
     
  Preiskava se opravi kolikor hitro mogoče, a ne pozneje kot štiri mesece po objavi obvestila, navedenega v odstavku 2. Komisija lahko v izjemnih okoliščinah to obdobje podaljša za največ en mesec.

6.
     
  Komisija lahko v kritičnih okoliščinah, v katerih bi zamuda povzročila težko popravljivo škodo, z izvedbenimi akti sprejme začasne zaščitne ukrepe, in sicer po predhodni odločitvi, sprejeti na podlagi dejavnikov iz odstavka 4, s katero ugotovi, da je dovolj dokazov za to, da se je uvoz izdelka, na katerega se nanaša ta uredba, povečal zaradi opustitve carinskih dajatev iz te uredbe in da tak uvoz industriji Unije povzroča ali grozi, da bo povzročil resne težave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 8(1a) Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 dni.

7.
     
  Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(2) sklene, ali bo uvedla končne zaščitne ukrepe.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 9 b (novo)

Člen 9b

Nadzorni ukrepi

1.
     
  Če je trend uvoza enega od izdelkov iz Priloge I pakistanskega porekla tak, da bi utegnilo privesti do ene izmed situacij iz člena 9a(1), lahko Komisija sklene, da bo uvoz tega izdelka podvrgla predhodnemu nadzoru Unije.

2.
     
  Komisija sprejme nadzorne ukrepe v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 8(1a).

3.
     
  Nadzorni ukrepi imajo omejeno obdobje veljavnosti. Če ni določeno drugače, prenehajo veljati ob izteku drugega šestmesečnega obdobja.

4.
     
  Z nadzorom se pridobivajo posodobljeni in pravočasni podatki, v smislu obsega in vrednosti. Državam članicam, Evropskemu parlamentu in gospodarskim subjektom se nemudoma omogoči dostop do teh podatkov.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

2.   
  Uporablja se od 1. januarja 2011, če so tarifni preferenciali iz te uredbe dovoljeni z odstopanjem
  , ki ga odobri Svetovna trgovinska organizacija
  . Če bi tako odstopanje odobrila po 1. januarju 2011,
  se uporablja od datuma, ko odstopanje začne veljati.

2.   
  Ta uredba odvisna od odstopanja
  , ki ga odobri Svetovna trgovinska organizacija
  in s katerim se dovolijo tarifni preferenciali, določeni v tej uredbi, zato se
  uporablja od dneva, ko odstopanje začne učinkovati.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

3.   Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, s katerim gospodarske subjekte obvesti o datumu, ko je Svetovna trgovinska organizacija odobrila odstopanje.
  Če je to po 1. januarju 2011, je navedeni datum datum, od katerega se tarifni preferenciali uporabljajo v skladu z drugim stavkom odstavka 2.

3.   Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, s katerim gospodarske subjekte obvesti o datumu, ko je Svetovna trgovinska organizacija odobrila odstopanje.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4

4.   Ta uredba se uporablja do
  31. decembra 2013.

4.   Ta uredba se uporablja
  12 mesecev po začetku veljavnosti. Komisija pred iztekom tega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni učinka te uredbe. Evropski parlament in Svet na podlagi novega zakonodajnega predloga Komisije odločita, ali bosta podaljšala obdobje uporabe te uredbe še za eno leto.

Sprememba 39/rev

Predlog uredbe

Priloga I

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

| Oznaka KN | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 5208 39 00 | DRUGE BARVANE BOMBAŽNE TKANINE, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA |
| 5209 39 00 | DRUGE BARVANE BOMBAŽNE TKANINE, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA, MASE VEČ KOT 200 G/M2 |
| 6115 95 00 | HLAČNE NOGAVICE, NOGAVICE, DOKOLENKE, KRATKE NOGAVICE IN DRUGE NOGAVICE BREZ PODPLATOV, IZ BOMBAŽA, PLETENE ALI KVAČKANE (RAZEN NOGAVIC Z OZNAČENO STOPNJO KOMPRESIJE HLAČNIH NOGAVIC IN NOGAVIC, DOLGIH NOGAVIC ALI DOKOLENK ZA ŽENSKE, KI MERIJO MANJ KOT 67 DECITEKSOV NA ENO NIT) |
| 6204 62 31 | HLAČE IN DOKOLENSKE HLAČE IZ BOMBAŽA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE (RAZEN DELOVNIH IN POKLICNIH) |
| 6211 42 90 | OBLAČILA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE, IZ BOMBAŽA |
| 6302 60 00 | TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO, IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN, IZ BOMBAŽA |
| 6302 91 00 | TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO IZ BOMBAŽA, RAZEN IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN |

Oznaka KN

Poimenovanje

5208 39 00

DRUGE BARVANE BOMBAŽNE TKANINE, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA

5209 39 00

DRUGE BARVANE BOMBAŽNE TKANINE, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA, MASE VEČ KOT 200 G/M2

6115 95 00

HLAČNE NOGAVICE, NOGAVICE, DOKOLENKE, KRATKE NOGAVICE IN DRUGE NOGAVICE BREZ PODPLATOV, IZ BOMBAŽA, PLETENE ALI KVAČKANE (RAZEN NOGAVIC Z OZNAČENO STOPNJO KOMPRESIJE HLAČNIH NOGAVIC IN NOGAVIC, DOLGIH NOGAVIC ALI DOKOLENK ZA ŽENSKE, KI MERIJO MANJ KOT 67 DECITEKSOV NA ENO NIT)

6204 62 31

HLAČE IN DOKOLENSKE HLAČE IZ BOMBAŽA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE (RAZEN DELOVNIH IN POKLICNIH)

6211 42 90

OBLAČILA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE, IZ BOMBAŽA

6302 60 00

TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO, IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN, IZ BOMBAŽA

6302 91 00

TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO IZ BOMBAŽA, RAZEN IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN

SPREMEMBA PARLAMENTA

| Oznaka KN | Poimenovanje |
| --- | --- |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |
| črtano | črtano |

Oznaka KN

Poimenovanje

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

črtano

Sprememba 40

Predlog uredbe

Priloga II

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEDENATURIRAN ETILNI ALKOHOL, Z VSEBNOSTJO ALKOHOLA 80 VOL. % ALI VEČ | 100 000 ton | 100 000 ton | 100 000 ton |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje

2011

2012

2013

09.2401

2207 10 00

NEDENATURIRAN ETILNI ALKOHOL, Z VSEBNOSTJO ALKOHOLA 80 VOL. % ALI VEČ

100 000 ton

100 000 ton

100 000 ton

SPREMEMBA PARLAMENTA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEDENATURIRAN ETILNI ALKOHOL, Z VSEBNOSTJO ALKOHOLA 80 VOL. % ALI VEČ | 80 000 ton | 80 000 ton |
| | 5208 39 00 | DRUGE BARVANE TKANINE IZ BOMBAŽA, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA | 1 685 ton | 1 685 ton |
| | 5209 39 00 | DRUGE BARVANE TKANINE IZ BOMBAŽA, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA Z MASO VEČ KOT 200 G/M2 | 3 002 ton | 3 002 ton |
| | 6115 95 00 | HLAČNE NOGAVICE, NOGAVICE, DOKOLENKE, KRATKE NOGAVICE IN DRUGE NOGAVICE BREZ PODPLATOV, IZ BOMBAŽA, PLETENE ALI KVAČKANE (RAZEN NOGAVIC Z OZNAČENO STOPNJO KOMPRESIJE HLAČNIH NOGAVIC IN NOGAVIC, DOLGIH NOGAVIC ALI DOKOLENK ZA ŽENSKE, KI MERIJO MANJ KOT 67 DECITEKSOV NA ENO NIT) | 9 052 ton | 9 052 ton |
| | 6204 62 31 | HLAČE IN DOKOLENSKE HLAČE IZ BOMBAŽA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE (RAZEN DELOVNIH IN POKLICNIH) | 7 571 ton | 7 571 ton |
| | 6211 42 90 | OBLAČILA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE, IZ BOMBAŽA | 386 ton | 386 ton |
| | 6302 60 00 | TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO, IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN, IZ BOMBAŽA | 41 905 ton | 41 905 ton |
| | 6302 91 00 | TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO IZ BOMBAŽA, RAZEN IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN | 9 997 ton | 9 997 ton |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje

2011

2012

09.2401

2207 10 00

NEDENATURIRAN ETILNI ALKOHOL, Z VSEBNOSTJO ALKOHOLA 80 VOL. % ALI VEČ

80 000 ton

80 000 ton

5208 39 00

DRUGE BARVANE TKANINE IZ BOMBAŽA, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA

1 685 ton

1 685 ton

5209 39 00

DRUGE BARVANE TKANINE IZ BOMBAŽA, KI VSEBUJEJO 85 ALI VEČ MAS. % BOMBAŽA Z MASO VEČ KOT 200 G/M2

3 002 ton

3 002 ton

6115 95 00

HLAČNE NOGAVICE, NOGAVICE, DOKOLENKE, KRATKE NOGAVICE IN DRUGE NOGAVICE BREZ PODPLATOV, IZ BOMBAŽA, PLETENE ALI KVAČKANE (RAZEN NOGAVIC Z OZNAČENO STOPNJO KOMPRESIJE HLAČNIH NOGAVIC IN NOGAVIC, DOLGIH NOGAVIC ALI DOKOLENK ZA ŽENSKE, KI MERIJO MANJ KOT 67 DECITEKSOV NA ENO NIT)

9 052 ton

9 052 ton

6204 62 31

HLAČE IN DOKOLENSKE HLAČE IZ BOMBAŽA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE (RAZEN DELOVNIH IN POKLICNIH)

7 571 ton

7 571 ton

6211 42 90

OBLAČILA ZA ŽENSKE ALI DEKLICE, IZ BOMBAŽA

386 ton

386 ton

6302 60 00

TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO, IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN, IZ BOMBAŽA

41 905 ton

41 905 ton

6302 91 00

TOALETNO IN KUHINJSKO PERILO IZ BOMBAŽA, RAZEN IZ FROTIRJA ALI PODOBNIH FROTIRNIH TKANIN

9 997 ton

9 997 ton

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0069/2011).

(2)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(3)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/203 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/203

---

Torek, 10. maj 2011Prehodni dogovori za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami ***I

P7_TA(2011)0206

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

2012/C 377 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0344),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0172/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0172/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0148/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0148/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 10. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0197

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami

[Sprememba 1, razen, kjer je drugače označeno]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je neposredna tuja naložba vključena v seznam zadev, ki spadajo na področje skupne trgovinske politike. V skladu s členom 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) ima Unija izključno pristojnost v zvezi s skupno trgovinsko politiko. Tako lahko samo Unija izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujoče akte na tem področju. Države članice lahko to storijo samo, če jih Komisija pooblasti v skladu s členom 2(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je neposredna tuja naložba vključena v seznam zadev, ki spadajo na področje skupne trgovinske politike. V skladu s členom 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) ima Unija izključno pristojnost v zvezi s skupno trgovinsko politiko. Tako lahko samo Unija izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujoče akte na tem področju. Države članice lahko to storijo samo, če jih Komisija pooblasti v skladu s členom 2(1) Pogodbe.

| (2) | Poleg tega del III poglavja 4 naslova IV Pogodbe določa splošna pravila o pretoku kapitala med državami članicami in tretjimi državami, vključno s pretokom kapitala v zvezi z naložbami. Na navedena pravila lahko vplivajo mednarodni sporazumi o tujih naložbah, ki so jih sklenile države članice. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega del III poglavja 4 naslova IV Pogodbe določa splošna pravila o pretoku kapitala med državami članicami in tretjimi državami, vključno s pretokom kapitala v zvezi z naložbami. Na navedena pravila lahko vplivajo mednarodni sporazumi o tujih naložbah, ki so jih sklenile države članice.

| (3) | Ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so države članice ohranile veliko število dvostranskih sporazumov o naložbah s tretjimi državami. Pogodba ne vsebuje nobenih izrecnih prehodnih določb za take sporazume, ki so zdaj v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega nekateri izmed teh sporazumov lahko vključujejo določbe, ki vplivajo na splošna pravila o pretoku kapitala iz dela III poglavja 4 naslova IV Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe so države članice ohranile veliko število dvostranskih sporazumov o naložbah s tretjimi državami. Pogodba ne vsebuje nobenih izrecnih prehodnih določb za take sporazume, ki so zdaj v izključni pristojnosti Unije. Poleg tega nekateri izmed teh sporazumov lahko vključujejo določbe, ki vplivajo na splošna pravila o pretoku kapitala iz dela III poglavja 4 naslova IV Pogodbe.

| (4) | Čeprav so po javnem mednarodnem pravu dvostranski sporazumi za države članice še vedno zavezujoči in jih bodo postopoma nadomestili prihodnji sporazumi Unije, ki se bodo nanašali na isto zadevo, pogoji za njihov obstoj in razmerje do politik Unije o naložbah, zlasti skupne trgovinske politike, terjajo ustrezno upravljanje. Navedeno razmerje se bo razvijalo hkrati z izvajanjem pristojnosti Unije na področju
  skupne naložbene politike, osrednji cilj pa je oblikovati najboljši mogoči sistem za enako zaščito naložb investitorjev v vseh državah članicah ter enake pogoje za naložbe na trgih tretjih držav. Ker se bo nova naložbena politika razvijala v skladu s prehodno veljavnostjo dvostranskih sporazumov o naložbah, ki so jih sklenile države članice, bi morala priznavati pravice investitorjev, katerih naložbe sodijo v področje uporabe teh sporazumov, ter zagotavljati njihovo pravno varnost. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav so po javnem mednarodnem pravu dvostranski sporazumi za države članice še vedno zavezujoči in jih bodo postopoma nadomestili prihodnji sporazumi Unije, ki se bodo nanašali na isto zadevo, pogoji za njihov obstoj in razmerje do politik Unije o naložbah, zlasti skupne trgovinske politike, terjajo ustrezno upravljanje. Navedeno razmerje se bo razvijalo hkrati z izvajanjem pristojnosti Unije na področju
  skupne naložbene politike, osrednji cilj pa je oblikovati najboljši mogoči sistem za enako zaščito naložb investitorjev v vseh državah članicah ter enake pogoje za naložbe na trgih tretjih držav. Ker se bo nova naložbena politika razvijala v skladu s prehodno veljavnostjo dvostranskih sporazumov o naložbah, ki so jih sklenile države članice, bi morala priznavati pravice investitorjev, katerih naložbe sodijo v področje uporabe teh sporazumov, ter zagotavljati njihovo pravno varnost.

| (5) | V interesu investitorjev EU in njihovih naložb v tretje države ter v interesu držav članic gostiteljic tujih investitorjev in naložb bi morali dvostranski sporazumi, ki določajo in zagotavljajo investicijske pogoje, ostati v veljavi.
  Komisija bi morala sprejeti potrebne ukrepe za postopno zamenjavo vseh veljavnih dvostranskih sporazumov o naložbah držav članic z novimi sporazumi na ravni EU. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(5)

V interesu investitorjev EU in njihovih naložb v tretje države ter v interesu držav članic gostiteljic tujih investitorjev in naložb bi morali dvostranski sporazumi, ki določajo in zagotavljajo investicijske pogoje, ostati v veljavi.
  Komisija bi morala sprejeti potrebne ukrepe za postopno zamenjavo vseh veljavnih dvostranskih sporazumov o naložbah držav članic z novimi sporazumi na ravni EU. [Sprememba 6]

| (6) | Ta uredba določa pogoje, pod katerimi bi državam članicam moralo biti dovoljeno, da mednarodne sporazume o naložbah ohranijo v veljavi ali dopustijo, da stopijo v veljavo. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba določa pogoje, pod katerimi bi državam članicam moralo biti dovoljeno, da mednarodne sporazume o naložbah ohranijo v veljavi ali dopustijo, da stopijo v veljavo.

| (7) | Ta uredba določa pogoje, pod katerimi so države članice pooblaščene, da
  ohranjajo
  , spremenijo ali sklenejo mednarodne sporazume o naložbah. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba določa pogoje, pod katerimi so države članice pooblaščene, da
  ohranjajo
  , spremenijo ali sklenejo mednarodne sporazume o naložbah.

| (8) | Ker je dovoljenje za ohranitev, spremembo ali sklenitev sporazumov, zajetih v tej uredbi, izdano na področju izključne pristojnosti Unije, ga je treba šteti za
  prehodni
  ukrep. Dovoljenje ne vpliva na uporabo člena 258 Pogodbe v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti iz Pogodb s strani držav članic, razen tistih, ki zadevajo neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Ker je dovoljenje za ohranitev, spremembo ali sklenitev sporazumov, zajetih v tej uredbi, izdano na področju izključne pristojnosti Unije, ga je treba šteti za
  prehodni
  ukrep. Dovoljenje ne vpliva na uporabo člena 258 Pogodbe v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti iz Pogodb s strani držav članic, razen tistih, ki zadevajo neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami.

▐

| (9) | Komisija bi morala odvzeti
  dovoljenje
  za sporazum s tretjo državo, če je bil sporazum Unije o naložbah s to tretjo državo, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, že ratificiran. Komisija lahko odvzame dovoljenje za sporazum
  , če je sporazum v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  glede neposrednih tujih naložb, ali če resno ovira sklepanje prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo.
  Nenazadnje, če Svet v enem letu od predložitve priporočila Komisije v skladu s členom 218(3) Pogodbe ne bi sprejel odločitve o dovoljenju za začetek pogajanj o naložbah, bi obstajala možnost za odvzem dovoljenja.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala odvzeti
  dovoljenje
  za sporazum s tretjo državo, če je bil sporazum Unije o naložbah s to tretjo državo, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, že ratificiran. Komisija lahko odvzame dovoljenje za sporazum
  , če je sporazum v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  glede neposrednih tujih naložb, ali če resno ovira sklepanje prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo.
  Nenazadnje, če Svet v enem letu od predložitve priporočila Komisije v skladu s členom 218(3) Pogodbe ne bi sprejel odločitve o dovoljenju za začetek pogajanj o naložbah, bi obstajala možnost za odvzem dovoljenja.

▐

| (10) | Komisija najpozneje
  deset
  let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te ▐ uredbe. ▐ Dvostranski sporazumi, sklenjeni med državami članicami in tretjimi državami, so po javnem mednarodnem pravu za pogodbenice še vedno zavezujoči, razen če jih ne nadomesti sporazum Unije o naložbah ali kako drugače prenehajo veljati. |
| --- | --- |

(10)

Komisija najpozneje
  deset
  let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te ▐ uredbe. ▐ Dvostranski sporazumi, sklenjeni med državami članicami in tretjimi državami, so po javnem mednarodnem pravu za pogodbenice še vedno zavezujoči, razen če jih ne nadomesti sporazum Unije o naložbah ali kako drugače prenehajo veljati.

| (11) | Sporazumi, dovoljeni na podlagi te uredbe, ali dovoljenja za začetek pogajanj ▐ za sklenitev novega dvostranskega sporazuma s tretjo državo ne bi smeli v nobenem primeru predstavljati
  resne
  ovire
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo
  . |
| --- | --- |

(11)

Sporazumi, dovoljeni na podlagi te uredbe, ali dovoljenja za začetek pogajanj ▐ za sklenitev novega dvostranskega sporazuma s tretjo državo ne bi smeli v nobenem primeru predstavljati
  resne
  ovire
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo
  .

| (12) | Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). |
| --- | --- |

(12)

Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali poskrbeti, da se vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2).

| (13) | Sporazumi o naložbah, sklenjeni med državami članicami, niso zajeti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Sporazumi o naložbah, sklenjeni med državami članicami, niso zajeti v tej uredbi.

| (14) | Treba je sprejeti nekatere dogovore, ki bodo zagotovili, da se bodo sporazumi, ohranjeni na podlagi te uredbe, še naprej izvajali, vključno v zvezi z reševanjem sporov, pri tem pa spoštovali izključno pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(14)

Treba je sprejeti nekatere dogovore, ki bodo zagotovili, da se bodo sporazumi, ohranjeni na podlagi te uredbe, še naprej izvajali, vključno v zvezi z reševanjem sporov, pri tem pa spoštovali izključno pristojnost Unije.

| (15) | Za zagotovitev enotnih pogojev
  izvajanja te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Ta
  pooblastila
  bi bilo treba
  izvajati
  v skladu z Uredbo
  (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3)

  – |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnih pogojev
  izvajanja te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
  Ta
  pooblastila
  bi bilo treba
  izvajati
  v skladu z Uredbo
  (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3)

  –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Področje uporabe

Člen 1

Vsebina in obseg

Ta uredba določa določila, pogoje in postopke, v skladu s katerimi je državam članicam dovoljeno ohraniti v veljavi, spremeniti ali skleniti dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami.

POGLAVJE II

Dovoljenje za ohranitev sporazumov v veljavi

Člen 2

Uradno obveščanje Komisije

Države članice v tridesetih dneh od začetka veljavnosti te uredbe priglasijo Komisiji vse dvostranske sporazume o naložbah s tretjimi državami, sklenjene
  in/ali podpisane
  pred začetkom veljavnosti te uredbe, ki jih želijo ohraniti v veljavi ali dopustiti, da stopijo v veljavo, v skladu s tem poglavjem. Priglasitvi je priložena kopija teh dvostranskih sporazumov.
  Države članice Komisijo obveščajo tudi o prihodnjih spremembah statusa teh sporazumov.

Člen 3

Dovoljenje za ohranitev sporazumov v veljavi

Ne glede na pristojnosti Unije v zvezi z naložbami in brez poseganja v druge obveznosti držav članic iz zakonodaje Unije je državam članicam v skladu s členom 2(1) Pogodbe dovoljeno ohraniti veljavnost dvostranskih sporazumov o naložbah, ki so bili priglašeni v skladu s členom 2 te uredbe.

Člen 4

Objava

1.   Vsakih dvanajst mesecev Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam sporazumov, ki so bili priglašeni v skladu s členom 2 ali členom 11(7).

2.   Prva objava seznama sporazumov iz odstavka 1 se opravi najpozneje tri mesece po roku za priglasitev v skladu s členom 2.

Člen 5

Pregled

1.   Komisija
  lahko
  pregleda sporazume, priglašene v skladu s členom 2, tako da ▐ oceni, ali sporazum:

| (a) | ni v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  o neposrednih tujih naložbah
  , ali
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

ni v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  o neposrednih tujih naložbah
  , ali

▐

| (b) | predstavlja
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s tretjimi državami
  . |
| --- | --- |

(b)

predstavlja
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s tretjimi državami
  .

▐

2.   Komisija najpozneje
  deset
  let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o
  razmerah, povezanih s pregledom obstoječih dvostranskih sporazumov o naložbah s tretjimi državami
  .

▐

Člen 6

Odvzem dovoljenja

1.   
  Dovoljenje iz člena 3 se odvzame, kadar je Unija že ratificirala sporazum o naložbah s to tretjo državo, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija.

Dovoljenje iz člena 3 se lahko odvzame, kadar:

| (a) | je sporazum v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  glede neposrednih tujih naložb
  , ali
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

je sporazum v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  glede neposrednih tujih naložb
  , ali

▐

| (b) | sporazum predstavlja
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo
  , ali |
| --- | --- |

(b)

sporazum predstavlja
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s to tretjo državo
  , ali

| (c) | Svet v enem letu od predložitve priporočila Komisije v skladu s členom 218(3) Pogodbe ne sprejme odločitve o dovoljenju za začetek pogajanj o sporazumu, ki se deloma ali v celoti prekriva s sporazumom, priglašenim v skladu s členom 2. |
| --- | --- |

(c)

Svet v enem letu od predložitve priporočila Komisije v skladu s členom 218(3) Pogodbe ne sprejme odločitve o dovoljenju za začetek pogajanj o sporazumu, ki se deloma ali v celoti prekriva s sporazumom, priglašenim v skladu s členom 2.

2.   Ko Komisija meni, da obstajajo razlogi za odvzem dovoljenja iz člena 3, zadevni državi članici pošlje obrazloženo mnenje ▐. Posvetovanja potekajo med Komisijo in zadevno državo članico.
  Ta posvetovanja vključujejo možnost, da država članica v dogovorjenem času s to tretjo državo s pogajanji doseže drugačen sporazum.

3.   Kadar se na posvetovanjih iz odstavka 2 zadeve ne razrešijo
  v določenem času
  , Komisija
  lahko
  odvzame dovoljenje za zadevni sporazum
  oziroma, kadar je to ustrezno, Svetu poda priporočilo, naj odobri pogajanje o sporazumu Unije o naložbah skladno s členom 207(3) Pogodbe.
  Komisija odloči o odvzemu dovoljenja v skladu s postopkom iz člena 15(2). Pri tem zahteva, da država članica sprejme ustrezen ukrep ali po potrebi prekine ustrezni sporazum.

4.   Kadar se dovoljenje odvzame, Komisija odstrani sporazum s seznama iz člena 4.

POGLAVJE III

Dovoljenje za spremembo ali sklenitev sporazumov

Člen 7

Dovoljenje za spremembo ali sklenitev sporazumov

Ob upoštevanju pogojev, določenih v členih 8 do 12, se državi članici dovoli, da začne pogajanja za spremembo obstoječega
  dvostranskega sporazuma o naložbah s tretjo državo
  ali za sklenitev novega sporazuma o naložbah s tretjo državo.

Člen 8

Uradno obveščanje Komisije

1.   Kadar namerava država članica vstopiti v pogajanja za spremembo obstoječega
  dvostranskega sporazuma o naložbah s tretjo državo
  ali sklenitev novega sporazuma o naložbah s tretjo državo, Komisijo pisno obvesti o svoji nameri.

2.   Obvestilo vsebuje ustrezno dokumentacijo in navedbo določb, ki naj bi se obravnavale pri pogajanjih, cilje pogajanj in kakršne koli druge pomembne informacije. Pri spremembah obstoječih sporazumov se v obvestilu navede določbe, o katerih naj bi se ponovno pogajalo.

3.   Komisija obvestilo, na zahtevo pa tudi spremljajočo dokumentacijo, da na voljo državam članicam v skladu z zahtevami glede zaupnosti iz člena 14.

4.
     
  Kadar država članica želi skleniti nov sporazum o naložbah s tretjo državo, se Komisija v tridesetih dneh posvetuje z drugimi državami članicami, da ugotovi, ali bi sporazum Unije prinesel dodano vrednost.

5.   Obvestilo iz odstavka 1 se pošlje najmanj tri koledarske mesece pred predvidenim začetkom formalnih pogajanj z zadevno tretjo državo.

6.   Kadar informacije, ki jih je poslala država članica, ne zadostujejo za dovoljenje za začetek formalnih pogajanj v skladu s členom 9, lahko Komisija zahteva dodatne informacije.

Člen 9

Dovoljenje za začetek formalnih pogajanj

1.   Komisija dovoli začetek formalnih pogajanj, razen če ugotovi, da bi začetek pogajanj:

| (a) | bil v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  o neposrednih tujih naložbah
  , ali |
| --- | --- |

(a)

bil v nasprotju z zakonodajo Unije, razen neskladnosti zaradi delitve pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami
  o neposrednih tujih naložbah
  , ali

| (b) | ogrožal cilje pogajanj, ki potekajo ▐ med Unijo in zadevno tretjo državo, ali |
| --- | --- |

(b)

ogrožal cilje pogajanj, ki potekajo ▐ med Unijo in zadevno tretjo državo, ali

| (c) | ne bil v skladu s politikami Unije o naložbah ali |
| --- | --- |

(c)

ne bil v skladu s politikami Unije o naložbah ali

| (d) | predstavljal
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s tretjimi državami
  . |
| --- | --- |

(d)

predstavljal
  resno
  oviro
  sklepanju prihodnjih sporazumov Unije o naložbah s tretjimi državami
  .

2.   Kot del postopka za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1 Komisija lahko zahteva, da država članica v tako pogajanje vključi ustrezne klavzule.

3.   Odločitve o dovoljenju iz odstavka 1 se sprejmejo na podlagi postopka iz člena 15(2). Komisija sprejme odločitev v 90 dneh od prejema obvestila iz člena 8. Kadar so pri sprejemanju odločitve potrebne dodatne informacije, se 90 dni šteje od datuma prejetja dodatnih informacij.

4.
     
  Če države članice z navadno večino v skladu s členom 8(4) izrazijo svoj interes za sklenitev sporazuma o naložbah med Unijo in zadevno tretjo državo, Komisija lahko pridrži dovoljenje in namesto tega predlaga Svetu pogajalski mandat v skladu s členom 207(3) Pogodbe. Komisija v vseh fazah postopka brez odlašanja podrobno obvešča Evropski parlament.

Komisija pri sprejemanju odločitve upošteva geografske prednostne naloge naložbene strategije Unije in zmožnost Komisije, da s pogajanji doseže nov sporazum Unije z zadevno tretjo državo.

Člen 10

Sodelovanje Komisije pri pogajanjih

Komisija je obveščena o napredku in rezultatih na vseh stopnjah pogajanj in lahko zahteva sodelovanje pri pogajanjih o naložbah med državo članico in tretjo državo.
  Komisija lahko na pogajanjih med državo članico in tretjo državo sodeluje kot opazovalka, v kolikor se nanašajo na izključne pristojnosti Unije.

Člen 11

Dovoljenje za podpis in sklenitev sporazuma

1.   Pred podpisom sporazuma zadevna država članica Komisijo obvesti o izidu pogajanj in ji posreduje besedilo sporazuma.

2.   Dolžnost obveščanja iz odstavka 1 vključuje sporazume, za katere so pogajanja potekala pred začetkom veljavnosti te uredbe, vendar do tedaj niso bili sklenjeni in zato zanje ni veljala dolžnost priglasitve iz člena 2.

3.   Po tem, ko je obveščena, Komisija oceni,
  ali je s pogajanji doseženi sporazum v skladu z zahtevami iz odstavkov 1 in 2 člena 9, o katerih je Komisija obvestila državo članico.

4.   Kadar Komisija ugotovi, da so pogajanja privedla do sporazuma, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 3, se državi članici ne dovoli podpisa in sklenitve sporazuma.

5.   Kadar Komisija ugotovi, da so pogajanja privedla do sporazuma, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 3, se državi članici dovoli podpis in sklenitev sporazuma.

6.   Odločitve iz odstavkov 4 in 5 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 15(2). Komisija sprejme odločitev v
  60 dneh
  od prejema obvestila iz odstavkov 1 in 2. Kadar so pri sprejemanju odločitve potrebne dodatne informacije, se
  60 dni
  šteje od datuma prejetja dodatnih informacij.

7.   Kadar se dovoljenje izda v skladu z odstavkom 5, zadevna država članica Komisiji priglasi sklenitev in začetek veljavnosti sporazuma.

8.
     
  Kadar Komisija sklene, da se bo pogajala o dvostranskem sporazumu o naložbah ali o neposrednih tujih naložbah s tretjo državo, o svoji nameri in o obsegu novega sporazuma ustrezno obvesti vse države članice.

Člen 12

Pregled

1.   Komisija najpozneje
  deset
  let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi tega poglavja, v katerem bodo pregledane potrebe po nadaljnjem izvajanju
  te uredbe in vseh njenih poglavij
  .

2.   Poročilo iz odstavka 1 vsebuje pregled dovoljenj, ki so bila zahtevana in izdana v skladu s to
  uredbo.

▐

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 13

Ravnanje držav članic v zvezi s sporazumi s tretjo državo

1.   Za vse sporazume v okviru te uredbe zadevna država članica brez odlašanja obvesti Komisijo o vseh srečanjih, ki potekajo v skladu z določbami tega sporazuma. Komisiji se sporoči dnevni red in vse potrebne informacije, ki omogočajo razumevanje tem, ki se bodo obravnavale. Komisija od zadevne države članice lahko zahteva dodatne informacije. Kadar bi tema, ki se bo obravnavala, lahko vplivala na izvajanje naložbenih politik EU, zlasti skupne trgovinske politike, lahko Komisija od zadevne države članice zahteva, da zavzame določeno stališče.

2.   Za vse sporazume v okviru te uredbe zadevna država članica brez odlašanja obvesti Komisijo o vseh dejstvih, ki kažejo, da določeni ukrep ni v skladu s sporazumom, takoj ko se z njimi seznani. Država članica tudi takoj obvesti Komisijo o vsakem zahtevku za reševanje sporov, vloženem v skladu s sporazumom, takoj ko je s tem zahtevkom seznanjena. Država članica in Komisija polno sodelujeta in sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovite obrambe, pri čemer lahko po potrebi v postopku sodeluje Komisija.

3.   Za vse sporazume v okviru te uredbe zadevna država članica, preden aktivira kakršne koli ustrezne mehanizme za reševanje sporov
  proti tretji državi
  , vsebovane v sporazumu, zaprosi za soglasje Komisije in na njeno zahtevo take mehanizme aktivira. Taki mehanizmi vključujejo posvetovanja z drugo pogodbenico sporazuma in reševanje sporov, če jih sporazum predvideva. Država članica in Komisija polno sodelujeta pri izvajanju postopkov v okviru ustreznih mehanizmov, ki lahko vključujejo, kadar je to potrebno, sodelovanje Komisije v ustreznih postopkih.

Člen 14

Zaupnost

Pri obveščanju Komisije o pogajanjih in njihovem rezultatu v skladu s členoma 8 in 11 države članice lahko navedejo, ali je treba kakršne koli posredovane informacije obravnavati kot zaupne in ali se smejo posredovati drugim državam članicam.

Člen 15

Odbor

1.   Komisiji pomaga Svetovalni odbor za upravljanje prehodnih dogovorov v zvezi z mednarodnimi sporazumi o naložbah.
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi
  člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011
  .

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in neposredno velja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011.

1

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

2

(3)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/211 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/211

---

Torek, 10. maj 2011Zagotavljanje nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji ***I

P7_TA(2011)0207

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

2012/C 377 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0804),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0019/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0019/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0053/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0053/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 10. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0390

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike. Skupnost in Gruzija sta se leta 2006 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med EU in Gruzijo. Unija in Gruzija sta leta 2010 začeli pogajanja o pridružitvenem sporazumu, ki bo po pričakovanjih nadomestil obstoječi sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Okvir odnosov med EU in Gruzijo se je dodatno okrepil z novo vzpostavljenim vzhodnim partnerstvom. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike. Skupnost in Gruzija sta se leta 2006 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med EU in Gruzijo. Unija in Gruzija sta leta 2010 začeli pogajanja o pridružitvenem sporazumu, ki bo po pričakovanjih nadomestil obstoječi sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Okvir odnosov med EU in Gruzijo se je dodatno okrepil z novo vzpostavljenim vzhodnim partnerstvom.

| (2) | Na izredni seji Evropskega Sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost Unije, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusko federacijo avgusta 2008 okrepi odnose med EU in Gruzijo. |
| --- | --- |

(2)

Na izredni seji Evropskega Sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost Unije, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusko federacijo avgusta 2008 okrepi odnose med EU in Gruzijo.

| (3) | Od tretjega četrtletja leta 2008 gruzijsko gospodarstvo ogroža mednarodna finančna kriza, kar se kaže v upadanju proizvodnje, zniževanju davčnih prihodkov in naraščanju potreb po zunanjem financiranju. |
| --- | --- |

(3)

Od tretjega četrtletja leta 2008 gruzijsko gospodarstvo ogroža mednarodna finančna kriza, kar se kaže v upadanju proizvodnje, zniževanju davčnih prihodkov in naraščanju potreb po zunanjem financiranju.

| (4) | Na mednarodni donatorski konferenci 22. oktobra 2008 je mednarodna skupnost obljubila podporo za okrevanje gospodarstva Gruzije v skladu s skupno oceno potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka. |
| --- | --- |

(4)

Na mednarodni donatorski konferenci 22. oktobra 2008 je mednarodna skupnost obljubila podporo za okrevanje gospodarstva Gruzije v skladu s skupno oceno potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka.

| (5) | Unija je napovedala, da bo zagotovila do 500 milijonov EUR finančne pomoči za Gruzijo. |
| --- | --- |

(5)

Unija je napovedala, da bo zagotovila do 500 milijonov EUR finančne pomoči za Gruzijo.

| (6) | Prilagajanje in okrevanje gruzijskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Septembra 2008 so se gruzijski organi dogovorili z MDS o 750 milijonov USD vrednem stand-by aranžmaju, ki bo podprl gruzijsko gospodarstvo pri doseganju potrebne prilagoditve na gospodarsko krizo. |
| --- | --- |

(6)

Prilagajanje in okrevanje gruzijskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Septembra 2008 so se gruzijski organi dogovorili z MDS o 750 milijonov USD vrednem stand-by aranžmaju, ki bo podprl gruzijsko gospodarstvo pri doseganju potrebne prilagoditve na gospodarsko krizo.

| (7) | Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer v Gruziji, potrebi po spremembi osnovnih gospodarskih predpostavk programa MDS in večjih potrebah po zunanjem financiranju sta se Gruzija in MDS sporazumela o povečanju sredstev iz "stand-by" aranžmaja za 424 milijonov USD, kar je avgusta 2009 odobril upravni odbor MDS. |
| --- | --- |

(7)

Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer v Gruziji, potrebi po spremembi osnovnih gospodarskih predpostavk programa MDS in večjih potrebah po zunanjem financiranju sta se Gruzija in MDS sporazumela o povečanju sredstev iz "stand-by" aranžmaja za 424 milijonov USD, kar je avgusta 2009 odobril upravni odbor MDS.

| (8) | Unija namerava v obdobju 2010–2012 zagotoviti proračunsko podporo v obliki subvencij v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) v skupnem znesku 37 milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(8)

Unija namerava v obdobju 2010–2012 zagotoviti proračunsko podporo v obliki subvencij v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) v skupnem znesku 37 milijonov EUR na leto.

| (9) | Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Gruzija zaprosila za makrofinančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Gruzija zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

| (10) | Glede na to, da ostaja v plačilni bilanci Gruzije vrzel v financiranju, se zdi makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na zaprosilo Gruzije, s katerim bi se podprla gospodarska stabilizacija v povezavi s sedanjim programom MDS. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da ostaja v plačilni bilanci Gruzije vrzel v financiranju, se zdi makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na zaprosilo Gruzije, s katerim bi se podprla gospodarska stabilizacija v povezavi s sedanjim programom MDS.

| (11) | Makrofinančna pomoč Unije Gruziji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti dodano vrednost vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinančna pomoč Unije Gruziji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti dodano vrednost vključenosti Unije.

| (12) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in dejansko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in dejansko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (13) | Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije bi morali biti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. Komisija bi morala te cilje redno spremljati. |
| --- | --- |

(13)

Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije bi morali biti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. Komisija bi morala te cilje redno spremljati.

| (14) | Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Gruzije. |
| --- | --- |

(14)

Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Gruzije.

| (15) | Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Evropske unije, povezanih s to makrofinančno pomočjo, bi morala Gruzija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to finančno pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Evropske unije, povezanih s to makrofinančno pomočjo, bi morala Gruzija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to finančno pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije.

| (16) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa Unije. |
| --- | --- |

(16)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa Unije.

| (17) | Z makrofinančno pomočjo Unije bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogajanj v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(17)

Z makrofinančno pomočjo Unije bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogajanj v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (18) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  .
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (2) – [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  .
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (2) – [Sprememba 1]

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 46 milijonov EUR, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Gruzije in pokrila njene plačilnobilančne potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS. Od tega zneska bo največ 23 milijonov EUR zagotovljeno v obliki subvencij in največ 23 milijonov EUR v obliki posojil. Sprostitev predlagane makrofinančni pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Evropske unije za leto 2011 s strani proračunskega organa Unije.

2.   Komisijo se pooblasti, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva za financiranje posojilne komponente makrofinančne pomoči Unije. Rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori med MDS in Gruzijo ter ključnimi načeli in cilji gospodarske reforme, opredeljenimi v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Gruzijo. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dogajanjih, povezanih z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije, in jima posreduje ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in šest mesecev, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 2(1).

Člen 2

1.   Komisija
  z izvedbenimi akti sprejme memorandum o soglasju, ki vsebuje pogoje
  gospodarske politike
  in finančne pogoje, s katerimi se pogojuje
  makrofinančno
  pomoč

  Unije, vključno s časovnim okvirom za
  izpolnjevanje
  teh pogojev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2)
  .

Pogoji
  gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju,
  so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3). Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in upravičenosti makrofinančne pomoči Unije, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Gruziji. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o subvenciji in sporazumu o posojilu, ki jih sklenejo Komisija in gruzijski organi. [Sprememba 2]

2.   Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija spremlja zanesljivost gruzijskih finančnih ureditev, upravnih postopkov, mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč, in upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira.

3.   Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Evropske unije in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, kadar je to potrebno, Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1.   V skladu s pogoji iz odstavka 2 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo Gruziji v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz subvencije in iz posojila. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Komisija odloči o sprostitvi obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po sprostitvi prvega obroka.

3.   Sredstva Unije se izplačajo Nacionalni banki Gruzije. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Gruzije kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1.   Posli najemanja in dajanja posojil, povezana s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije, se izvedejo v eurih z istim datumom valute, za Unijo pa ne pomenijo spremembe rokov zapadlosti, tečajnega ali obrestnega tveganja ali drugega komercialnega tveganja.

2.   Komisija na zahtevo Gruzije sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3.   Na zahtevo Gruzije in kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil, lahko Komisija refinancira vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska še dolgovanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Evropska unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Gruzija.

5.   Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor sta redno obveščana o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in njenih izvedbenih pravil (4). V memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o subvenciji, ki se sklenejo z gruzijskimi organi, se predvidi posebne ukrepe, ki jih izvede Gruzija, za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, ter za boj proti tem pojavom. Da se zagotovi večja preglednost pri upravljanju in izplačevanju sredstev, se v memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o subvenciji predvidi tudi nadzor, ki ga opravlja Komisija, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, s pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem. Poleg tega se v navedenih dokumentih predvidijo tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.

Člen 6

1.   Komisiji pomaga odbor.
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi
  člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011
  . [Sprememba 3]

Člen 7

1.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem koledarskem letu, skupaj z oceno njegovega izvajanja. V poročilu se opiše povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočo gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Gruzije ter odločitvijo Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Najpozneje dve leti po izteku obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011.

1

(2)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

2

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

4

---

Sreda, 11. maj 2011

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/216 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/216

---

Sreda, 11. maj 2011Označbe ali znaki za identifikacijo serije, v katero spada živilo ***I

P7_TA(2011)0208

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

2012/C 377 E/35

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0506), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0506),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0285/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0095/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 34.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0259

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (kodifikacija)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/91/EU.)

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/217 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/217

---

Sreda, 11. maj 2011Približevanje zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) ***I

P7_TA(2011)0209

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

2012/C 377 E/36

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0507), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0507),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0287/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0089/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0089/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 31.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0260

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Merske enote so bistvene za uporabo vseh merilnih instrumentov, za izražanje meritev ali navedbo veličine. Merske enote se uporabljajo na večini področij človeškega delovanja. V njihovi uporabi je treba zagotoviti največjo možno jasnost. Zato je treba urediti njihovo uporabo znotraj Unije v gospodarskem krogotoku, na področju zdravstva in javne varnosti, kakor tudi v dejavnostih upravne narave. |
| --- | --- |

(2)

Merske enote so bistvene za uporabo vseh merilnih instrumentov, za izražanje meritev ali navedbo veličine. Merske enote se uporabljajo na večini področij človeškega delovanja. V njihovi uporabi je treba zagotoviti največjo možno jasnost. Zato je treba urediti njihovo uporabo znotraj Unije v gospodarskem krogotoku, na področju zdravstva in javne varnosti, kakor tudi v dejavnostih upravne narave.

| (3) | Merske enote so predmet mednarodnih resolucij, ki jih je sprejela Splošna konferenca o utežeh in merah (CGPM), ki je bila ustanovljena z Metrsko konvencijo, podpisano v Parizu, 20. maja 1875, ki so jo sprejele vse države članice. Na podlagi teh resolucij je nastal Mednarodni sistem enot (SI). |
| --- | --- |

(3)

Merske enote so predmet mednarodnih resolucij, ki jih je sprejela Splošna konferenca o utežeh in merah (CGPM), ki je bila ustanovljena z Metrsko konvencijo, podpisano v Parizu, 20. maja 1875, ki so jo sprejele vse države članice. Na podlagi teh resolucij je nastal Mednarodni sistem enot (SI).

| (4) | Na področju mednarodnega transporta obstajajo mednarodne konvencije ali dogovori, ki zavezujejo Unijo ali države članice. Te konvencije ali dogovore je treba spoštovati. |
| --- | --- |

(4)

Na področju mednarodnega transporta obstajajo mednarodne konvencije ali dogovori, ki zavezujejo Unijo ali države članice. Te konvencije ali dogovore je treba spoštovati.

| (5) | Zaradi lokalne narave nekaterih izjem, ki se v zvezi z merskimi enotami še vedno uporabljajo v Združenem kraljestvu in na Irskem, ter zaradi omejenega števila zadevnih izdelkov, ohranitev teh izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi lokalne narave nekaterih izjem, ki se v zvezi z merskimi enotami še vedno uporabljajo v Združenem kraljestvu in na Irskem, ter zaradi omejenega števila zadevnih izdelkov, ohranitev teh izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem.

| (6) | Nekatere tretje države na svoj trg ne sprejemajo izdelkov, ki so označeni izključno s predpisanimi merskimi enotami, določenimi s to direktivo. Podjetja, ki svoje izdelke izvažajo v te države, bodo oškodovana, če ne bodo več dovoljene dodatne navedbe. Zato bi bilo treba še naprej dovoljevati dodatne navedbe z nezakonskimi merskimi enotami. |
| --- | --- |

(6)

Nekatere tretje države na svoj trg ne sprejemajo izdelkov, ki so označeni izključno s predpisanimi merskimi enotami, določenimi s to direktivo. Podjetja, ki svoje izdelke izvažajo v te države, bodo oškodovana, če ne bodo več dovoljene dodatne navedbe. Zato bi bilo treba še naprej dovoljevati dodatne navedbe z nezakonskimi merskimi enotami.

| (7) | Te dodatne navedbe bi lahko omogočile tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Te dodatne navedbe bi lahko omogočile tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni.

| (8) | Sistematično sprejetje uporabe dodatnih navedb za vse merilne instrumente, med drugim tudi za medicinske instrumente, ni nujno zaželeno. Države članice morajo imeti torej na svojem ozemlju možnost zahtevati, da merilni instrumenti kažejo veličine z eno samo zakonsko mersko enoto. |
| --- | --- |

(8)

Sistematično sprejetje uporabe dodatnih navedb za vse merilne instrumente, med drugim tudi za medicinske instrumente, ni nujno zaželeno. Države članice morajo imeti torej na svojem ozemlju možnost zahtevati, da merilni instrumenti kažejo veličine z eno samo zakonsko mersko enoto.

| (9) | Ta direktiva ne vpliva na nadaljnjo izdelavo izdelkov, ki so na trgu pred datumom uporabe Direktive 80/181/EGS. Vendarle pa vpliva na dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, če so taki izdelki in oprema potrebni za nadomestitev oziroma zamenjavo sestavnih delov ali delov takih izdelkov, opreme in instrumentov, ki so že na trgu. Zato morajo države članice dovoliti dajanje na trg in uporabo takih izdelkov in opreme, da bi dopolnili in zamenjali sestavne dele, tudi če kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, zato da se lahko izdelki, oprema ali instrumenti, ki so že na trgu, še naprej uporabljajo. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva ne vpliva na nadaljnjo izdelavo izdelkov, ki so na trgu pred datumom uporabe Direktive 80/181/EGS. Vendarle pa vpliva na dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, če so taki izdelki in oprema potrebni za nadomestitev oziroma zamenjavo sestavnih delov ali delov takih izdelkov, opreme in instrumentov, ki so že na trgu. Zato morajo države članice dovoliti dajanje na trg in uporabo takih izdelkov in opreme, da bi dopolnili in zamenjali sestavne dele, tudi če kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, zato da se lahko izdelki, oprema ali instrumenti, ki so že na trgu, še naprej uporabljajo.

| (10) | Ta Direktiva podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določa. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir. |
| --- | --- |

(10)

Ta Direktiva podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določa. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir.

| (11) | Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej aktivno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami SI, sprejeti na trgu tretjih držav. |
| --- | --- |

(11)

Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej aktivno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami SI, sprejeti na trgu tretjih držav.

| (12) | Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B – |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V tej direktivi so zakonske merske enote, ki se morajo uporabljati za izražanje veličin:

| (a) | tiste enote, ki so naštete v poglavju I Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

tiste enote, ki so naštete v poglavju I Priloge I;

| (b) | tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge I, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene. |
| --- | --- |

(b)

tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge I, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene.

Člen 2

1.   Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe veličin, izražene v merskih enotah, za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene.

2.   Ta direktiva ne vpliva na uporabo merskih enot, ki sicer niso določene kot obvezne s to direktivo, se pa uporabljajo v zračnem in pomorskem transportu ter v železniškem prometu in so bile določene z mednarodnimi konvencijami oziroma sporazumi, ki zavezujejo Unijo oziroma države članice.

Člen 3

1.   V tej direktivi so "dodatne navedbe" ena ali več navedb veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v poglavju I Priloge I, ki so dodani k navedbi veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v navedenem poglavju.

2.   Uporaba dodatnih navedb se dovoli.

Države članice pa lahko zahtevajo, da merilni instrumenti navajajo veličine z eno samo predpisano mersko enoto.

3.   Navedbe, ki so izražene v eni od merskih enot, naštetih v poglavju I Priloge I, morajo prevladovati. Navedbe, izražene v merskih enotah, ki niso naštete v navedenem poglavju, morajo biti izražene z znaki, ki niso večji od znakov, ki ustrezajo navedbam v merskih enotah, naštetih v poglavju I Priloge I.

Člen 4

Uporaba merskih enot, ki niso ali niso več zakonske, se dovoli:

| (a) | za izdelke in opremo, ki so bili 20. decembra 1979 že na trgu in/ali v uporabi; |
| --- | --- |

(a)

za izdelke in opremo, ki so bili 20. decembra 1979 že na trgu in/ali v uporabi;

| (b) | za sestavne dele in dele izdelkov in opreme, ki so potrebni za nadomestitev ali zamenjavo sestavnih delov ali delov izdelkov in opreme iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

za sestavne dele in dele izdelkov in opreme, ki so potrebni za nadomestitev ali zamenjavo sestavnih delov ali delov izdelkov in opreme iz točke (a).

Uporaba predpisanih merskih enot pa se lahko zahteva za kazalnike merilnih instrumentov.

Člen 5

Vprašanja v zvezi z izvajanjem te direktive, še zlasti kar zadeva dodatne navedbe, se ponovno pregledajo in se po potrebi sprejmejo ustrezni ukrepi po postopku iz člena 17 Direktive 2009/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole (5).

Člen 6

Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.

Člen 7

Države članice zagotavljajo, da bo Komisija dovolj zgodaj, da bo lahko predložila svoje pripombe, obveščena o osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih nameravajo sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Direktiva 80/181/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v Delu A Priloge II, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Delu B Priloge II.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo, se obravnavajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.

Člen 9

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 10

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 31.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 39, 15.2.1980, str. 40.

3

(4)  Glej Prilogo II, Del A.

4

(5)  UL L 106, 28.4.2009, str. 7.

5

Sreda, 11. maj 2011PRILOGA I

POGLAVJE I

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(a)

1.   ENOTE SI TER PRIPADAJOČI DESETIŠKI VEČKRATNIKI IN MANJKRATNIKI

1.1   Osnovne enote SI

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol |
| Dolžina | meter | m |
| Masa | kilogram | kg |
| Čas | sekunda | s |
| električni tok | amper, ampere | A |
| termodinamična temperatura | kelvin | K |
| množina snovi | mol | mol |
| svetilnost | kandela | cd |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

Dolžina

meter

m

Masa

kilogram

kg

Čas

sekunda

s

električni tok

amper, ampere

A

termodinamična temperatura

kelvin

K

množina snovi

mol

mol

svetilnost

kandela

cd

Opredelitve osnovnih enot SI:

Enota za dolžino

Meter je dolžina poti, ki jo v vakuumu napravi svetloba v 1/299 792 458 sekunde.

(Sedemnajsta konferenca CGPM (1983), resolucija št. 1).

Enota za maso

Enota za maso je kilogram; kilogram je masa mednarodnega etalona kilograma.

(Tretja konferenca CGPM (1901), stran 70 poročila s konference).

Enota za čas

Sekunda je trajanje 9 192 631 770 period sevanja, ki ustreza prehodu med dvema hiperfinima nivojema osnovnega stanja atoma cezija 133.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 1).

Enota za električni tok

Amper je nespremenljivi električni tok, ki pri prehodu skozi dva premočrtna, vzporedna, neskončno dolga vodnika zanemarljivega krožnega prereza, postavljena v vakuum v medsebojni razdalji 1 m, povzroča med njima silo 2 × 10-7 njutna na meter dolžine.

(Mednarodni odbor za uteži in mere (CIPM) (1946), resolucija št. 2, odobrena na deveti konferenci CGPM (1948)).

Enota za termodinamično temperaturo

Enota za termodinamično temperaturo kelvin je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.

Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.

(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 4 in triindvajseta konferenca CGPM (2007), resolucija 10).

Enota za množino snovi

Mol je množina snovi sistema, ki vsebuje toliko osnovnih delcev, kolikor je atomov v 0,012 kg ogljika 12.

Če se uporablja mol, je treba navesti osnovne delce, ki so lahko atomi, molekule, ioni, elektroni in drugi delci oziroma določene skupine takih delcev.

(Štirinajsta konferenca CGPM (1971), resolucija št. 3).

Enota za svetilnost

Kandela je svetilnost vira, ki v določeni smeri oddaja monohromatsko sevanje s frekvenco 540 × 1012 hercov in katerega energetska jakost v tej smeri je 1/683 vata na steradian.

(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 3).

1.1.1   Posebno ime in simbol izpeljane enote SI za temperaturo za izražanje temperature po Celziju

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol |
| temperatura po Celziju | stopinja Celzija | °C |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

temperatura po Celziju

stopinja Celzija

°C

Temperatura po Celziju t je definirana kot razlika t = T — T0
  med dvema termodinamičnima temperaturama T in T0
  , pri čemer znaša T0
  = 273,15 K. Interval ali razliko v temperaturi je mogoče izraziti bodisi v kelvinih bodisi v stopinjah Celzija. Enota "stopinja Celzija" je enakovredna enoti "kelvin".

1.2   Izpeljane enote SI

1.2.1   Splošno pravilo za izpeljane enote SI

Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI in dopolnilnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI in/ali dopolnilnih enot SI s številskimi faktorji 1.

1.2.2   Izpeljane enote SI, ki imajo imena in simbole

| Veličina | Enota | Izraženo |
| --- | --- | --- |
| Ime | Simbol | z drugimi enotami SI | z osnovnimi oziroma dopolnilnimi enotami SI |
| ravninski kot | radian | rad | | m · m-1 |
| prostorski kot | steradian | sr | | m2 · m-2 |
| Frekvenca | hertz | Hz | | s–1 |
| Sila | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Tlak, napetost | pascal | Pa | N · m-2 | m–1 · kg · s–2 |
| energija, delo, toplota | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| moč (1), energijski tok | watt | W | J · s-1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektrina, Električni naboj | coulomb | C | | s · A |
| Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost | volt | V | W · A-1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Električna upornost | ohm | Ω | V · A-1 | m2 · kg · s–3 · A-2 |
| Prevodnost | siemens | S | A · V-1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Kapacitivnost | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetni pretok | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Gostota magnetnega pretoka | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivnost | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Svetlobni tok | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Osvetljenost | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Aktivnost (radionuklida) | becqeuerel | Bq | | s–1 |
| Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Ekvivalentna doza | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalitična aktivnost | katal | kat | | mol · s-1 |

Veličina

Enota

Izraženo

Ime

Simbol

z drugimi enotami SI

z osnovnimi oziroma dopolnilnimi enotami SI

ravninski kot

radian

rad

m · m-1

prostorski kot

steradian

sr

m2 · m-2

Frekvenca

hertz

Hz

s–1

Sila

newton

N

m · kg · s–2

Tlak, napetost

pascal

Pa

N · m-2

m–1 · kg · s–2

energija, delo, toplota

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

moč (1), energijski tok

watt

W

J · s-1

m2 · kg · s–3

Elektrina, Električni naboj

coulomb

C

s · A

Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost

volt

V

W · A-1

m2 · kg · s–3 · A–1

Električna upornost

ohm

Ω

V · A-1

m2 · kg · s–3 · A-2

Prevodnost

siemens

S

A · V-1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Kapacitivnost

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetni pretok

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Gostota magnetnega pretoka

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivnost

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Svetlobni tok

lumen

lm

cd · sr

cd

Osvetljenost

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Aktivnost (radionuklida)

becqeuerel

Bq

s–1

Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Ekvivalentna doza

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalitična aktivnost

katal

kat

mol · s-1

Enote, izpeljane iz osnovnih enot SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v poglavju I.

Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer, enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m–1 · kg · s–1 ali kot N · s · m–2 · ali kot Pa · s.

1.3   Predpone in pripadajoči simboli, ki se uporabljajo za določanje posameznih desetiških večkratnikov in manjkratnikov.

| Faktor | Predpona | Simbol |
| --- | --- | --- |
| 1024 | jota | Y |
| 1021 | zeta | Z |
| 1018 | eksa | E |
| 1015 | peta | P |
| 1012 | tera | T |
| 109 | giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | kilo | k |
| 102 | hekto | h |
| 101 | deka | da |
| 10–1 | deci | d |
| 10–2 | centi | c |
| 10–3 | mili | m |
| 10–6 | mikro | μ |
| 10–9 | nano | n |
| 10–12 | piko | p |
| 10–15 | femto | f |
| 10–18 | ato | a |
| 10–21 | zepto | z |
| 10–24 | jokto | y |

Faktor

Predpona

Simbol

1024

jota

Y

1021

zeta

Z

1018

eksa

E

1015

peta

P

1012

tera

T

109

giga

G

106

mega

M

103

kilo

k

102

hekto

h

101

deka

da

10–1

deci

d

10–2

centi

c

10–3

mili

m

10–6

mikro

μ

10–9

nano

n

10–12

piko

p

10–15

femto

f

10–18

ato

a

10–21

zepto

z

10–24

jokto

y

Imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enote za maso se tvorijo z dodajanjem predpon k besedi "gram" in pripadajočih simbolov k simbolu "g".

Če je izpeljana enota izražena v obliki ulomka, se lahko pripadajoči večkratniki in manjkratniki označijo z dodajanjem predpone k enotam v števcu ali imenovalcu, ali v obeh delih.

Sestavljene predpone, t. j. predpone, ki so sestavljene iz več, zgoraj navedenih predpon, ki so postavljene ena poleg druge, se ne smejo uporabljati.

1.4   Posebna dovoljena imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enot SI

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol | Vrednost |
| Prostornina | liter | l ali L (2) | 1 l = 1 dm3 = 10–3 m3 |
| Masa | tona | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| tlak, napetost | bar | bar (3) | 1 bar = 105 Pa |
| Opomba: | Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4. |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

Vrednost

Prostornina

liter

l ali L (2)

1 l = 1 dm3 = 10–3 m3

Masa

tona

t

1 t = 1 Mg = 103 kg

tlak, napetost

bar

bar (3)

1 bar = 105 Pa

Opomba:

Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4.

2.   ENOTE, KI SO DEFINIRANE NA PODLAGI ENOT SI, A NISO DESETIŠKI VEČKRATNIKI OZIROMA MANJKRATNIKI LE-TEH

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol | Vrednost |
| ravninski kot | Revolucija (*) (4)
   (5) | | 1 revolucija = 2 π rad |
| Stopinja (*) ali gon (*) | gon (*) | 1 gon = π/200 rad |
| Stopinja | ° | 1° = π/180 rad |
| kotna minuta | ′ | 1′ = π/10 800 rad |
| kotna sekunda | ′′ | 1′′ = π/648 000 rad |
| Čas | Minuta | min | 1 min = 60 s |
| Ura | h | 1 h = 3 600 s |
| Dan | d | 1 d = 86 400 s |
| Opomba: | Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni "stopinja" ali "gon" ter s simbolom "gon". |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

Vrednost

ravninski kot

Revolucija (*) (4)
   (5)

1 revolucija = 2 π rad

Stopinja (*) ali gon (*)

gon (*)

1 gon = π/200 rad

Stopinja

°

1° = π/180 rad

kotna minuta

′

1′ = π/10 800 rad

kotna sekunda

′′

1′′ = π/648 000 rad

Čas

Minuta

min

1 min = 60 s

Ura

h

1 h = 3 600 s

Dan

d

1 d = 86 400 s

Opomba:

Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni "stopinja" ali "gon" ter s simbolom "gon".

3.   ENOTI, UPORABLJENI V SISTEMU SI, KATERIH VREDNOST V SI JE DOBLJENA Z EKSPERIMENTOM

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol | Definicija |
| energija | elektronvolt | eV | Elektronvolt je kinetična energija, ki nastane ob prehodu elektrona skozi vakuum z razliko potenciala 1 volt. |
| masa | poenotena atomska masna enota | u | Poenotena atomska masna enota je enaka 1/12 mase atoma nuklida 12C. |
| Opomba: | Skupaj s tema dvema enotama in njunima simboloma se lahko uporabljajo predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3. |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

Definicija

energija

elektronvolt

eV

Elektronvolt je kinetična energija, ki nastane ob prehodu elektrona skozi vakuum z razliko potenciala 1 volt.

masa

poenotena atomska masna enota

u

Poenotena atomska masna enota je enaka 1/12 mase atoma nuklida 12C.

Opomba:

Skupaj s tema dvema enotama in njunima simboloma se lahko uporabljajo predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3.

4.   ENOTE IN IMENA ENOT, KI SO DOVOLJENE SAMO NA DOLOČENIH PODROČJIH

| Veličina | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Simbol | Vrednost |
| lomnost optičnih sistemov | dioptrija (*) | | 1 dioptrija = 1 m–1 |
| masa dragih kamnov | metrski karat | | 1 metrični karat = 2 × 10–4 kg |
| ploščina kmetijskega in zazidalnega zemljišča | ar | a | 1 a = 102 m2 |
| dolžinska masa tekstilne preje in sukanca | teks (*) | tex (*) | 1 tex = 10–6 kg · m–1 |
| krvni tlak in tlak drugih telesnih tekočin | milimeter živega srebra | mm Hg (*) | 1 mm Hg = 133,322 Pa |
| presek | barn | b | 1 b = 10-28 m2 |
| Opomba: | Predpone in njihovi simboli, našteti pod točko 1.3, se razen milimetra živega srebra in njegovega simbola lahko uporabljajo skupaj z zgornjimi enotami in simboli. Večkratnik 102 a pa se imenuje "hektar". |

Veličina

Enota

Ime

Simbol

Vrednost

lomnost optičnih sistemov

dioptrija (*)

1 dioptrija = 1 m–1

masa dragih kamnov

metrski karat

1 metrični karat = 2 × 10–4 kg

ploščina kmetijskega in zazidalnega zemljišča

ar

a

1 a = 102 m2

dolžinska masa tekstilne preje in sukanca

teks (*)

tex (*)

1 tex = 10–6 kg · m–1

krvni tlak in tlak drugih telesnih tekočin

milimeter živega srebra

mm Hg (*)

1 mm Hg = 133,322 Pa

presek

barn

b

1 b = 10-28 m2

Opomba:

Predpone in njihovi simboli, našteti pod točko 1.3, se razen milimetra živega srebra in njegovega simbola lahko uporabljajo skupaj z zgornjimi enotami in simboli. Večkratnik 102 a pa se imenuje "hektar".

5.   SESTAVLJENE ENOTE

Kombinacije enot, naštetih v poglavju I, tvorijo sestavljene enote.

POGLAVJE II

ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(b), KI SO DOVOLJENE SAMO ZA DOLOČENO UPORABO

| Področje uporabe | Enota |
| --- | --- |
| Ime | Približna vrednost | Simbol |
| cestnoprometni znaki, merjenje razdalje in hitrosti | milja | 1 milja = 1 609 m | mile |
| jard | 1 yd = 0,9144 m | yd |
| čevelj | 1 ft = 0,3048 m | ft |
| cola, palec | 1 in = 2,54 × 10–2 m | in |
| prodaja točenega piva in jabolčnika; mleko v povratni posodi | pint | 1 pt = 0,5683 × 10–3 m3 | pt |
| promet s plemenitimi kovinami | unča | 1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg | oz tr |

Področje uporabe

Enota

Ime

Približna vrednost

Simbol

cestnoprometni znaki, merjenje razdalje in hitrosti

milja

1 milja = 1 609 m

mile

jard

1 yd = 0,9144 m

yd

čevelj

1 ft = 0,3048 m

ft

cola, palec

1 in = 2,54 × 10–2 m

in

prodaja točenega piva in jabolčnika; mleko v povratni posodi

pint

1 pt = 0,5683 × 10–3 m3

pt

promet s plemenitimi kovinami

unča

1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg

oz tr

Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.

---

(1)  Posebni imeni za enoto moči: ime "volt-amper" (simbol "VA"), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in ime "var", simbol "var", kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. Ime "var" ni vključeno v resolucije CGPM.

(2)  Za enoto liter se lahko uporabljata simbola "l" in "L". (Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 5)

(2)

(3)  Enota, ki je v knjižici Mednarodnega urada za uteži in mere uvrščena med enote, ki so začasno dovoljene.

| Opomba: | Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4. |
| --- | --- |

Opomba:

Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4.

(4)  Znak (*) za imenom enote oziroma simbolom pomeni, da se ta ne pojavlja v seznamih CGPM, CIPM ali BIPM. To velja za celotni Dodatek.

(5)  Mednarodni simbol ne obstaja.

| Opomba: | Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni "stopinja" ali "gon" ter s simbolom "gon". |
| --- | --- |

Opomba:

Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni "stopinja" ali "gon" ter s simbolom "gon".

Sreda, 11. maj 2011PRILOGA II

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 8)

| Direktiva Sveta 80/181/EGS
  (UL L 39, 15.2.1980, str. 40) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 85/1/EGS
  (UL L 2, 3.1.1985, str. 11) | |
| Direktiva Sveta 89/617/EGS
  (UL L 357, 7.12.1989, str. 28) | |
| Direktiva 1999/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 34, 9.2.2000, str. 17) | |
| Direktiva 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 114, 7.5.2009, str. 10) | |

Direktiva Sveta 80/181/EGS

(UL L 39, 15.2.1980, str. 40)

Direktiva Sveta 85/1/EGS

(UL L 2, 3.1.1985, str. 11)

Direktiva Sveta 89/617/EGS

(UL L 357, 7.12.1989, str. 28)

Direktiva 1999/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 34, 9.2.2000, str. 17)

Direktiva 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 114, 7.5.2009, str. 10)

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 8)

| Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 80/181/EGS | 30. junij 1981 | 1. oktober 1981 |
| 85/1/EGS | 1. julij 1985 | — |
| 89/617/EGS | 30. november 1991 | — |
| 1999/103/ES | 8. februar 2001 | — |
| 2009/3/ES | 31. december 2009 | 1. januar 2010 |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

80/181/EGS

30. junij 1981

1. oktober 1981

85/1/EGS

1. julij 1985

—

89/617/EGS

30. november 1991

—

1999/103/ES

8. februar 2001

—

2009/3/ES

31. december 2009

1. januar 2010

Sreda, 11. maj 2011PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 80/181/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(a) in (b) | Člen 1(a) in (b) |
| Člen 1(c) in (d) | — |
| Člen 2(a) | Člen 2(1) |
| Člen 2(b) | Člen 2(2) |
| Člen 3(1) | Člen 3(1) |
| Člen 3(2) | Člen 3(2), prvi pododstavek |
| Člen 3(3) | Člen 3(2), drugi pododstavek |
| Člen 3(4) | Člen 3(3) |
| Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo | Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo |
| Člen 4, prvi odstavek, prva alinea | Člen 4, prvi odstavek, točka (a) |
| Člen 4, prvi odstavek, druga alinea | Člen 4, prvi odstavek, točka (b) |
| Člen 4, drugi odstavek | Člen 4, drugi odstavek |
| Člen 5 | — |
| Člen 6 | — |
| Člen 6a | Člen 5 |
| Člen 6b | Člen 6 |
| Člen 7(a) | — |
| Člen 7(b) | Člen 7 |
| — | Člen 8 |
| — | Člen 9 |
| Člen 8 | Člen 10 |
| Priloga, poglavje I, točke 1. do 1.2 | Priloga I, poglavje I, točke 1. do 1.2 |
| Priloga, poglavje I, točka 1.2.2 | Priloga I, poglavje I, točka 1.2.1 |
| Priloga, poglavje I, točka 1.2.3 | Priloga I, poglavje I, točka 1.2.2 |
| Priloga, poglavje I, točke 1.3 do 5. | Priloga I, poglavje I, točke 1.3 do 5 |
| Priloga, poglavje II | Priloga I, poglavje II |
| Priloga, poglavji III in IV | — |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 80/181/EGS

Ta direktiva

Člen 1(a) in (b)

Člen 1(a) in (b)

Člen 1(c) in (d)

—

Člen 2(a)

Člen 2(1)

Člen 2(b)

Člen 2(2)

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

Člen 3(2), prvi pododstavek

Člen 3(3)

Člen 3(2), drugi pododstavek

Člen 3(4)

Člen 3(3)

Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo

Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo

Člen 4, prvi odstavek, prva alinea

Člen 4, prvi odstavek, točka (a)

Člen 4, prvi odstavek, druga alinea

Člen 4, prvi odstavek, točka (b)

Člen 4, drugi odstavek

Člen 4, drugi odstavek

Člen 5

—

Člen 6

—

Člen 6a

Člen 5

Člen 6b

Člen 6

Člen 7(a)

—

Člen 7(b)

Člen 7

—

Člen 8

—

Člen 9

Člen 8

Člen 10

Priloga, poglavje I, točke 1. do 1.2

Priloga I, poglavje I, točke 1. do 1.2

Priloga, poglavje I, točka 1.2.2

Priloga I, poglavje I, točka 1.2.1

Priloga, poglavje I, točka 1.2.3

Priloga I, poglavje I, točka 1.2.2

Priloga, poglavje I, točke 1.3 do 5.

Priloga I, poglavje I, točke 1.3 do 5

Priloga, poglavje II

Priloga I, poglavje II

Priloga, poglavji III in IV

—

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/228 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/228

---

Sreda, 11. maj 2011Dovoljena raven hrupa in izpušni sistem motornih vozil ***I

P7_TA(2011)0210

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

2012/C 377 E/37

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0508), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0508),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0288/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0093/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | kot svoje stališče na prvi obravnavi sprejme predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

kot svoje stališče na prvi obravnavi sprejme predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisij. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisij.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 32.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0261

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 70/157/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 70/157/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o dovoljeni ravni hrupa in izpušnem sistemu motornih vozil (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 70/157/EGS je ena od posebnih direktiv iz sistema za podelitev ES homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (5) in določa tehnične predpise o dovoljenem nivoju zvoka in izpustnem sistemu motornih vozil. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanju zakonodaj držav članic, da se omogoči postopek ES homologacije iz Direktive 2007/46/ES, ki se uporablja za vsak tip vozil. Zato predpisi iz Direktive 2007/46/ES veljajo za določbe te Direktive, ki se nanašajo na sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote za vozila. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 70/157/EGS je ena od posebnih direktiv iz sistema za podelitev ES homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (5) in določa tehnične predpise o dovoljenem nivoju zvoka in izpustnem sistemu motornih vozil. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanju zakonodaj držav članic, da se omogoči postopek ES homologacije iz Direktive 2007/46/ES, ki se uporablja za vsak tip vozil. Zato predpisi iz Direktive 2007/46/ES veljajo za določbe te Direktive, ki se nanašajo na sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote za vozila.

| (3) | Zaželeno je, da bi se upoštevale tehnične zahteve, ki jih je sprejela Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo v svojih ustreznih pravilnikih (UN/ECE), priloženih Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (6). |
| --- | --- |

(3)

Zaželeno je, da bi se upoštevale tehnične zahteve, ki jih je sprejela Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo v svojih ustreznih pravilnikih (UN/ECE), priloženih Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (6).

| (4) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi IV, Del B – |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi IV, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V tej direktivi izraz "vozilo" pomeni vsako motorno vozilo, namenjeno uporabi na cesti, z nadgradnjo ali brez nje, z vsaj štirimi kolesi in največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, večjo od 25 km/h, razen 1 tirnih vozil ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev in vseh delovnih strojev.

Člen 2

1.   Če vozila ali izpušni sistemi izpolnjujejo zahteve iz te direktive države članice zaradi razlogov, ki se nanašajo na dovoljeno raven hrupa ali izpušni sistem, ne smejo:

| a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nek tip vozila ali za nek tip izpušnega sistema, ali |
| --- | --- |

a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nek tip vozila ali za nek tip izpušnega sistema, ali

| b) | zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe vozil oziroma prodaje ali začetka uporabe izpušnih sistemov. |
| --- | --- |

b)

zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe vozil oziroma prodaje ali začetka uporabe izpušnih sistemov.

2.   Če zahteve te direktive niso izpolnjene, države članice za tip vozila ali tip izpušnega sistema:

| a) | ne smejo podeljevati ES-homologacije in |
| --- | --- |

a)

ne smejo podeljevati ES-homologacije in

| b) | morajo zavrniti podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

b)

morajo zavrniti podelitev nacionalne homologacije.

3.   Ne glede na odstavek 2 države članice v zvezi z nadomestnimi deli še naprej podeljujejo ES-homologacijo in dovoljujejo prodajo ali začetek uporabe izpušnih sistemov v skladu z različicami Direktive 70/157/EGS sledeč različici, ki izhaja iz sprememb uvedenih v Direktivi 1999/101/ES z dne 15. decembra 1999 o prilagajanju tehničnemu napredku Direktive Sveta 70/157/EGS (7), pod pogojem, da so ti izpušni sistemi:

| a) | namenjeni za vgradnjo v vozila, ki so že v uporabi; in |
| --- | --- |

a)

namenjeni za vgradnjo v vozila, ki so že v uporabi; in

| b) | da izpolnjujejo zahteve direktive, ki je bila veljavna ob prvi registraciji vozil. |
| --- | --- |

b)

da izpolnjujejo zahteve direktive, ki je bila veljavna ob prvi registraciji vozil.

Člen 3

Nobena država članica ne sme zaradi razlogov, ki se nanašajo na dovoljeno raven hrupa ali izpušni sistem, zavrniti ES-homologacije ali nacionalne homologacije za sestavni del izpušnega sistema, ki se šteje za samostojno tehnično enoto:

| a) | če vozilo izpolnjuje zahteve iz Priloge I glede ravni hrupa in izpušnega sistema; |
| --- | --- |

a)

če vozilo izpolnjuje zahteve iz Priloge I glede ravni hrupa in izpušnega sistema;

| b) | če sestavni del izpušnega sistema, ki se šteje za samostojno tehnično enoto v smislu točke 25 člena 3 Direktive 2007/46/ES, izpolnjuje zahteve iz Priloge II k tej direktivi. |
| --- | --- |

b)

če sestavni del izpušnega sistema, ki se šteje za samostojno tehnično enoto v smislu točke 25 člena 3 Direktive 2007/46/ES, izpolnjuje zahteve iz Priloge II k tej direktivi.

Člen 4

1.   Nobena država članica ne sme zaradi razlogov, ki se nanašajo na dovoljeno raven hrupa ali izpušni sistem, prepovedati dajanja v promet katerega koli sestavnega dela izpušnega sistema, ki se šteje za samostojno tehnično enoto v smislu točke 25 člena 3 Direktive 2007/46/ES, če v smislu člena 3 te direktive ustreza tipu, za katerega je bila podeljena homologacija.

2.   Države članice prepovedo začetek uporabe motornih vozil, pri katerih raven hrupa ali izpušni sistemi ne ustrezajo zahtevam, določenim v tej direktivi.

Člen 5

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtevam iz prilog I, II in III te direktive tehničnemu napredku, razen zahtev iz točk 2.1 in 2.2 Priloge I, se sprejmejo skladno s postopkom iz člena 40(2) Direktive 2007/46/ES.

Člen 6

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 7

Direktiva 70/157/EGS, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v Prilogi IV, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi IV, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 8

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 9

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 32.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 42, 23.2.1970, str. 16.

3

(4)  Glej Prilogo IV, Del A.

4

(5)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

5

(6)  Objavljeno kot Priloga I k Direktivi Sveta 97/836/ES (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

6

(7)  UL L 334, 28.12.1999, str. 41.

7

Sreda, 11. maj 2011Seznam prilog

| PRILOGA I: | Določbe za ES-homologacijo tipa motornega vozila glede na raven hrupa






  Dodatek 1: | Opisni list |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I:

Določbe za ES-homologacijo tipa motornega vozila glede na raven hrupa

Dodatek 1:

Opisni list

| Dodatek 2: | Vzorec certifikata o ES-homologaciji |
| --- | --- |

Dodatek 2:

Vzorec certifikata o ES-homologaciji

Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji

PRILOGA II:

Upravne določbe za ES-homologacijo izpušnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot (nadomestni izpušni sistemi)

| Dodatek 1: | Opisni list |
| --- | --- |

Dodatek 1:

Opisni list

| Dodatek 2: | Vzorec certifikata o ES-homologaciji |
| --- | --- |

Dodatek 2:

Vzorec certifikata o ES-homologaciji

Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji

| Dodatek 3: | Vzorec oznake ES-homologacije |
| --- | --- |

Dodatek 3:

Vzorec oznake ES-homologacije

PRILOGA III:

Tehnične zahteve

PRILOGA IV:

| Del A: | Razveljavljena direktiva s svojimi zaporednimi spremembami |
| --- | --- |

Del A:

Razveljavljena direktiva s svojimi zaporednimi spremembami

| Del B: | Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe |
| --- | --- |

Del B:

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

PRILOGA V:

Korelacijska tabela

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/232 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/232

---

Sreda, 11. maj 2011Ozkokolotečni kmetijski in gozdarski traktorji na kolesih ***I

P7_TA(2011)0211

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

2012/C 377 E/38

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0610), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0610),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0340/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0340/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0098/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 54.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0302

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 87/402/EGS z dne 25. junija 1987 o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 87/402/EGS z dne 25. junija 1987 o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 87/402/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije iz Direktive Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z varnostnimi konstrukcijami pri prevrnitvi, vgrajenimi pred voznikovim sedežem. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije iz Direktive 2003/37/ES za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil nanašajo na to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 87/402/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije iz Direktive Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z varnostnimi konstrukcijami pri prevrnitvi, vgrajenimi pred voznikovim sedežem. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije iz Direktive 2003/37/ES za vsak tip traktorja. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih ali gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil nanašajo na to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VIII – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VIII –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva se nanaša na traktorje, kot so opredeljeni v členu 2(j) Direktive 2003/37/ES, z naslednjimi značilnostmi:

| (a) | oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje preme, upoštevajoč diferencial; |
| --- | --- |

(a)

oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje preme, upoštevajoč diferencial;

| (b) | stalen ali nastavljiv najmanjši kolotek na osi s širšimi pnevmatikami, manj kot 1 150 mm. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora obstajati možnost, da se nastavi širina koloteka druge osi tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjega roba pnevmatik na drugi osi; kadar so na obeh oseh nameščene pnevmatike in kolesni obroči enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manj kot 1 150 mm; |
| --- | --- |

(b)

stalen ali nastavljiv najmanjši kolotek na osi s širšimi pnevmatikami, manj kot 1 150 mm. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora obstajati možnost, da se nastavi širina koloteka druge osi tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjega roba pnevmatik na drugi osi; kadar so na obeh oseh nameščene pnevmatike in kolesni obroči enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manj kot 1 150 mm;

| (c) | masa večja od 600 in ne večja kot 3 000 kg neobremenjenega traktorja, kakor je opredeljena v točki 2.1 vzorca A Priloge I k Direktivi 2003/37/ES, vključno z varnostno konstrukcijo, nameščeno v skladu s to direktivo, in največjimi merami pnevmatik, ki jih priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

(c)

masa večja od 600 in ne večja kot 3 000 kg neobremenjenega traktorja, kakor je opredeljena v točki 2.1 vzorca A Priloge I k Direktivi 2003/37/ES, vključno z varnostno konstrukcijo, nameščeno v skladu s to direktivo, in največjimi merami pnevmatik, ki jih priporoča proizvajalec.

Člen 2

1.   Vsaka država članica podeli ES-homologacijo sestavnega dela za vsak tip varnostne konstrukcije in njeno pritrditev, ki izpolnjuje zahteve za konstrukcijo in preskušanje, določene v Prilogah od I in II.

2.   Država članica, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela, sprejme zahtevane ukrepe, da preveri, če je nujno, in po potrebi v sodelovanju s pristojnimi organi drugih držav članic, ali proizvedeni izdelki ustrezajo homologiranemu tipu. Takšno preverjanje je omejeno na naključne vzorce.

Člen 3

Države članice izdajo proizvajalcu traktorja ali varnostne konstrukcije oziroma njegovemu pooblaščenemu zastopniku za vsak tip varnostne konstrukcije in njene pritrditve na traktor, ki ga homologirajo po določbah člena 2, oznako ES-homologacije sestavnega dela v skladu s primerom iz Priloge IV.

Države članice morajo ustrezno ukrepati, da preprečijo uporabo oznak, ki bi utegnile ustvarjati zmedo med varnostno konstrukcijo, ki je pridobila homologacijo sestavnega dela po členu 2, in drugimi napravami.

Člen 4

Država članica ne prepoveduje dajanja v promet varnostnih konstrukcij ali delov za njeno pritrditev na podlagi njihove sestave, če imajo oznako ES-homologacije sestavnega dela.

Vendar pa lahko države članice prepovejo dajanje v promet varnostne konstrukcije, ki imajo oznako ES-homologacije sestavnega dela, če ta ne ustreza homologiranemu tipu.

Ta država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih in o razlogih zanje.

Člen 5

Pristojni organi vsake od držav članic v enem mesecu pošljejo pristojnim organom drugih držav članic izvode certifikata o ES-homologaciji sestavnega dela, vzorec takega certifikata je v Prilogi V, ki ga izpolnijo za vsak tip varnostne konstrukcije, ki mu podelijo ali zavrnejo homologacijo.

Člen 6

1.   Če država članica, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela, ugotovi, da več varnostnih konstrukcij in delov za njihovo pritrditev, ki imajo enako oznako ES-homologacije sestavnega dela, ne ustreza homologiranemu tipu, sprejme ustrezne ukrepe, da bi zagotovila skladnost izdelanih primerkov s homologiranim tipom.

Pristojni organi te države članice obvestijo pristojne organe drugih držav članic o sprejetih ukrepih, ki lahko pri večjih in ponovljivih odstopanjih pripeljejo do preklica ES-homologacije sestavnega dela.

Ti pristojni organi morajo sprejeti enake ukrepe, če jih pristojni organi drugih držav članic obvestijo o takšnih neskladjih.

2.   Pristojni organi držav članic se v enem mesecu medsebojno obvestijo o preklicu ES-homologacije sestavnega dela in o razlogih za takšen ukrep.

Člen 7

Pri vsaki odločitvi, sprejeti pri izvajanju te direktive v zvezi z zavrnitvijo ali s preklicem ES-homologacije varnostne konstrukcije in njene pritrditve ali prepovedjo njenega dajanja v promet oziroma uporabe, je treba podrobno navesti razloge zanjo.

Tako odločitev je treba sporočiti zadevni stranki in jo hkrati obvestiti o pravnih sredstvih, ki so ji na voljo po veljavni zakonodaji držav članic, in o rokih za njihovo uveljavljanje.

Člen 8

1.   Glede traktorjev, ki izpolnjujejo zahteve, določene v tej direktivi, države članice ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije za tip traktorja; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije za tip traktorja;

| (b) | prepovedati prvega začetka obratovanja traktorjev. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati prvega začetka obratovanja traktorjev.

2.   Države članice lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev, določenih v tej direktivi.

Člen 9

1.   Nobena država članica ne sme zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali uporabe katerega koli traktorja iz razlogov, ki se nanašajo na varnostno konstrukcijo ali njeno pritrditev, če imata oznako ES -homologacije sestavnega dela in če so izpolnjene zahteve, ki so določene v Prilogi VI.

Vendar pa lahko države članice ob upoštevanju Pogodbe uvedejo na določenih območjih omejitve pri uporabi traktorjev, omenjenih v Členu 1, kjer to narekuje varnost glede na posebno vrsto nekaterih terenov ali pridelkov. Države članice obvestijo Komisijo o vseh takšnih omejitvah še pred njihovo izvedbo in o razlogih za tak ukrep.

2.   Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic da, ob upoštevanju Pogodbe, podrobno navedejo zahteve, ki se jim zdijo potrebne za zagotavljanje varnosti delavcev, ki uporabljajo te traktorje, če to ne pomeni, da varnostno konstrukcijo spremenijo tako, kakor ni določeno v tej direktivi.

Člen 10

1.   V zvezi z ES-homologacijo je vsak traktor, na katerega se nanaša člen 1, opremljen z varnostno konstrukcijo.

2.   Varnostna konstrukcija iz odstavka 1, razen če gre za varnostno konstrukcijo, ki je vgrajena zadaj, ustreza zahtevam, določenim v prilogah I in II k tej direktivi ali v prilogah I do IV k direktivama 2009/57/EC (6) ali 2009/75/EC (7) Evropskega parlamenta in Sveta.

Člen 11

Spremembe, ki so potrebne za prilagajanje zahtev iz prilog I do VII k tej direktivi tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom, iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 12

Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 13

Direktiva 87/402/EGS, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge VIII, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VIII.

Sklici na razveljavljeno direktivo, se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi IX.

Člen 14

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po bojavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 15

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 54.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 220, 8.8.1987, str. 1.

3

(4)  Glej del A Priloge VIII.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

(6)  UL L 261, 3.10.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 261, 3.10.2009, str. 40.

7

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/237

---

Sreda, 11. maj 2011Upravljala kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***I

P7_TA(2011)0212

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

2012/C 377 E/39

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0717), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0717),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0404/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0404/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0090/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 74.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0348

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 86/415/EGS z dne 24. julija 1986 o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 86/415/EGS z dne 24. julija 1986 o vgradnji, legi, delovanju in označevanju upravljal kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 86/415/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 74/150/EGS, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z določenimi sestavnimi deli in značilnostmi. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih in gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 86/415/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 74/150/EGS, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z določenimi sestavnimi deli in značilnostmi. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih in gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   "Kmetijski ali gozdarski traktorji" pomeni vsako motorno vozilo, ki je opremljeno s kolesi ali gosenično verigo in ima najmanj dve osi, katerega glavna funkcija je njegova vlečna moč, ki je namenjeno za vlečenje, potiskanje, prevažanje ali za pogon različnih orodij, naprav ali priklopnikov, namenjenih uporabi v kmetijstvu in gozdarstvu. Lahko je opremljen za prevoz tovora in ljudi.

2.   Ta direktiva se uporablja samo za traktorje, ki so opredeljeni v prvem odstavku zgoraj, in se nanaša na traktorje, ki so opremljeni s kolesi s pnevmatikami in imajo največjo konstrukcijsko določeno hitrost med 6 in 40 km/h.

Člen 2

Države članice ne smejo zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije traktorja ali zavrniti registracijo ali prepovedati prodaje, začetka uporabe ali uporabe, kadar se ta nanaša na vgradnjo, lego, delovanje in označevanje upravljal, če ta izpolnjujejo zahteve, določene v prilogah I do IV.

Člen 3

Ta direktiva, ob ustreznem upoštevanju Pogodbe, ne vpliva na pravico držav članic, da lahko določajo zahteve, ki se jim zdijo potrebne za zagotavljanje zaščite delavcev, kadar uporabljajo navedene traktorje, če to ne pomeni sprememb zahtev, ki jih določa ta direktiva.

Člen 4

Spremembe, potrebne za prilagoditev prilog I do V tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 5

Države članice obvestijo Komisijo o besedilih temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Direktiva 86/415/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivami, navedenimi v Prilogi VI, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VII.

Člen 7

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Ta Direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 74.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 240, 26.8.1986, str. 1.

3

(4)  Glej Prilogo VI, Del A.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/239 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/239

---

Sreda, 11. maj 2011Zavorne naprave kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***I

P7_TA(2011)0213

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

2012/C 377 E/40

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0729), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0729),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0421/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0421/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0092/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi kot je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi kot je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 75.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0349

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 76/432/EGS z dne 6. aprila 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 76/432/EGS z dne 6. aprila 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 76/432/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 74/150/EGS, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in razveljavlja Direktivo 74/150/EGS (5) in določa tehnična določila za zavorne naprave. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES za svako vrsto traktorjev. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih in gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 76/432/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, kakor so določene v Direktivi Sveta 74/150/EGS, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in razveljavlja Direktivo 74/150/EGS (5) in določa tehnična določila za zavorne naprave. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES za svako vrsto traktorjev. Zato se določbe Direktive 2003/37/ES o kmetijskih in gozdarskih traktorjih, njihovih priklopnikih in zamenljivih vlečnih strojih ter o njihovih sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   "Kmetijski ali gozdarski traktor" pomeni vsako motorno vozilo, opremljeno s kolesi ali gosenično verigo z vsaj dvema osema, katerega glavna lastnost je vlečna moč, in je posebej namenjeno za vlečenje, potiskanje, prevažanje ali pogon različnih orodij, naprav ali priklopnih vozil pri uporabi v kmetijstvu ali gozdarstvu. Lahko je opremljeno za prevažanje tovora in potnikov.

2.   Ta direktiva se uporablja samo za traktorje, določene v prvem odstavku, ki so opremljeni s kolesi s pnevmatiko, in imajo največjo konstrukcijsko določeno hitrost med 6 in 40 km/h.

Člen 2

1.   V zvezi s traktorji, ki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, države članice zaradi razlogov, ki se nanašajo na zavorne naprave, ne smejo:

| (a) | v zvezi s tipom traktorja zavrniti podelitve EGS-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije; ali |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s tipom traktorja zavrniti podelitve EGS-homologacije ali podelitve nacionalne homologacije; ali

| (b) | zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe traktorjev. |
| --- | --- |

(b)

zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali začetka uporabe traktorjev.

2.   Države članice lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije za tip traktorja zaradi razlogov v zvezi z zavornimi napravami, če niso izpolnjene zahteve iz te direktive.

Člen 3

Države članice ne smejo prepovedati uporabe traktorjev zaradi razlogov v zvezi z zavornimi napravami, če so ti traktorji opremljeni z napravami, določenimi v Prilogah I do IV, in če te naprave izpolnjujejo zahteve iz teh prilog.

Člen 4

Država članica, ki podeljuje ES-homologacijo traktorja, sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je obveščena o kakršnikoli spremembi sestavnih delov ali značilnosti, obravnavanih v točki 1.1 Priloge I. Pristojni organi te države članice določijo, ali je treba na spremenjenem tipu traktorja opraviti nove preskuse in sestaviti novo poročilo. Če takšni preskusi pokažejo, da zahteve te direktive niso izpolnjene, se sprememba ne odobri.

Člen 5

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev Prilog I do V tehničnemu napredku, se sprejmejo po postopku, iz člena 20(3) k Direktivi 2003/37/ES.

Člen 6

Države članice pošljejo Komisiji besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga pokriva ta direktiva.

Člen 7

Direktiva 76/432/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivami, navedenimi v Prilogi VI, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VI, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VII.

Člen 8

Ta Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne [...].

Člen 9

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 75.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 122, 8.5.1976, str. 1.

3

(4)  Glej Prilogo VI, Del A.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/242 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/242

---

Sreda, 11. maj 2011Vozniški prostor ter vrata in okna kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih ***I

P7_TA(2011)0214

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

2012/C 377 E/41

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0746), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0746),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0096/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 76.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0358

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 80/720/EGS z dne 24. junija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 80/720/EGS z dne 24. junija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 80/720/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise glede oblikovanja in konstrukcije kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z delovnim prostorom, dostopom do vozniškega prostora ter tudi vrati in okni. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, z namenom omogočiti uporabo postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES. Posledično se določbe Direktive 2003/37/ES, ki se nanašajo na kmetijske ali gozdarske traktorje, njihove priklopnike in zamenljive vlečne stroje, skupaj z njihovimi sistemi, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami vozil, uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 80/720/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise glede oblikovanja in konstrukcije kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z delovnim prostorom, dostopom do vozniškega prostora ter tudi vrati in okni. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, z namenom omogočiti uporabo postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES. Posledično se določbe Direktive 2003/37/ES, ki se nanašajo na kmetijske ali gozdarske traktorje, njihove priklopnike in zamenljive vlečne stroje, skupaj z njihovimi sistemi, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami vozil, uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   Za namene te direktive ‚traktor‘ pomeni traktor iz člena 2(j) Direktive 2003/37/ES.

Za namene te direktive se uporabljajo kategorije traktorjev iz Priloge II k Direktivi 2003/37/ES.

2.   Ta direktiva se uporablja za kategorije traktorjev T1, T3 in T4 iz Priloge II k Direktivi 2003/37/ES.

Ta direktiva se ne uporablja za traktorje kategorije T4.3, pri katerih je indeksna točka voznikovega sedeža, kot je določena v Prilogi II k Direktivi 2009/144/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), oddaljena več kot 100 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja.

Člen 2

1.   Za traktorje, ki izpolnjujejo zahteve iz priloge I, nobena država članica ne sme zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije traktorja ali zavrniti registracije ali prepovedati prodaje, začetka uporabe ali uporabe traktorja zaradi razlogov v zvezi z:

| (a) | delovnim prostorom; |
| --- | --- |

(a)

delovnim prostorom;

| (b) | dostopom do vozniškega prostora (pripomočki za vstop in izstop); |
| --- | --- |

(b)

dostopom do vozniškega prostora (pripomočki za vstop in izstop);

| (c) | vrati in okni. |
| --- | --- |

(c)

vrati in okni.

2.   Države člance lahko zavrnejo podelitev ES-homologacije za tip traktorja ali traktorjev, katerih delovni prostor, dostop do vozniškega prostora ter vrata in okna niso skladni z določbami te direktive.

Člen 3

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev iz Priloge I te direktive tehničnemu napredku, se sprejmejo po postopku iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 4

Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Direktiva 80/720/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge III, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos, ki so določeni v delu B Priloge III, v nacionalno pravo in začetka njihove uporabe.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi IV.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 76.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 194, 28.7.1980, str. 1.

3

(4)  Glej Prilogo III, del A.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

(6)  UL L 27, 30.1.2010, str. 33.

6

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/245 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/245

---

Sreda, 11. maj 2011Zadaj nameščene varnostne konstrukcije pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih ***I

P7_TA(2011)0215

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

2012/C 377 E/42

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0510), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0510),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0290/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0101/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 33.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0264

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 86/298/EGS z dne z dne 26. maja 1986 o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 86/298/EGS z dne z dne 26. maja 1986 o zadaj nameščenih varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi za ozkokolotečne kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 86/298/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise glede oblikovanja in konstrukcije kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z zadaj nameščenimi varnostnimi konstrukcijami za primer prevrnitve. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, z namenom omogočiti uporabo postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES za vsak tip traktorja. Posledično se določbe Direktive 2003/37/ES, ki se nanašajo na kmetijske ali gozdarske traktorje, njihove priklopnike in zamenljive vlečene stroje, skupaj z njihovimi sistemi, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami vozil, uporabljajo za to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 86/298/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije, predvidenih v Direktivi Sveta 74/150/EGS, ki je bila nadomeščena z Direktivo 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (5) in je uvedla tehnične predpise glede oblikovanja in konstrukcije kmetijskih ali gozdarskih traktorjev v zvezi z zadaj nameščenimi varnostnimi konstrukcijami za primer prevrnitve. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, z namenom omogočiti uporabo postopka homologacije ES iz Direktive 2003/37/ES za vsak tip traktorja. Posledično se določbe Direktive 2003/37/ES, ki se nanašajo na kmetijske ali gozdarske traktorje, njihove priklopnike in zamenljive vlečene stroje, skupaj z njihovimi sistemi, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami vozil, uporabljajo za to direktivo.

| (3) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VII – |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VII –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva se uporablja za traktorje, kakor so opredeljeni v členu 2(j) Direktive 2003/37/ES, ki imajo naslednje značilnosti:

| (a) | odmik od tal ne več kot 600 mm, ki se meri pod najnižjimi deli sprednjih ali zadnjih osi, upoštevajoč diferencial; |
| --- | --- |

(a)

odmik od tal ne več kot 600 mm, ki se meri pod najnižjimi deli sprednjih ali zadnjih osi, upoštevajoč diferencial;

| (b) | stalni ali nastavljivi najmanjši kolotek pod 1 150 mm za osi, na katerih so nameščene najširše pnevmatike; ob predpostavki, da mora biti os z najširšimi pnevmatikami nastavljena na največ 1 150 mm, mora biti druga os nastavljiva tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo čez zunanji rob pnevmatik na osi z najširšimi pnevmatikami; kadar so na obeh oseh nameščena platišča in pnevmatike iste velikosti, mora biti stalni ali nastavljivi kolotek za obe osi manjši od 1 150 mm; |
| --- | --- |

(b)

stalni ali nastavljivi najmanjši kolotek pod 1 150 mm za osi, na katerih so nameščene najširše pnevmatike; ob predpostavki, da mora biti os z najširšimi pnevmatikami nastavljena na največ 1 150 mm, mora biti druga os nastavljiva tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo čez zunanji rob pnevmatik na osi z najširšimi pnevmatikami; kadar so na obeh oseh nameščena platišča in pnevmatike iste velikosti, mora biti stalni ali nastavljivi kolotek za obe osi manjši od 1 150 mm;

| (c) | maso, večjo od 600 kilogramov, ki ustreza masi neobremenjenega traktorja, kakor je določeno v točki 2.1 vzorca A v Prilogi I k Direktivi 2003/37/ES, vključno z varnostno konstrukcijo pri prevrnitvi, ki je pritrjena v skladu s to direktivo, in pnevmatikami največje velikosti po proizvajalčevem priporočilu. |
| --- | --- |

(c)

maso, večjo od 600 kilogramov, ki ustreza masi neobremenjenega traktorja, kakor je določeno v točki 2.1 vzorca A v Prilogi I k Direktivi 2003/37/ES, vključno z varnostno konstrukcijo pri prevrnitvi, ki je pritrjena v skladu s to direktivo, in pnevmatikami največje velikosti po proizvajalčevem priporočilu.

Člen 2

1.   Vsaka država članica podeli ES-homologacijo sestavnega dela za vsak tip varnostne konstrukcije pri prevrnitvi in njeno pritrditev na traktor, ki izpolnjuje zahteve za konstrukcijo in preskušanje, določene v prilogah I in II.

2.   Država članica, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela, uvede ukrepe, ki so potrebni za preverjanje, če je to nujno, in po potrebi v sodelovanju s pristojnimi organi v drugih državah članicah, da proizvodni vzorci ustrezajo homologiranemu tipu. Tako preverjanje je omejeno na preglede naključno izbranih vzorcev.

Člen 3

Države članice za vsak tip varnostne konstrukcije pri prevrnitvi in njeno pritrditev na traktor, ki ga homologirajo v skladu s členom 2, proizvajalcu traktorja ali varnostne konstrukcije ali njegovemu pooblaščenemu zastopniku dodelijo oznako ES-homologacije sestavnega dela v skladu s primerom, prikazanim v Prilogi III.

Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da preprečijo uporabo oznak, ki bi lahko povzročile zamenjavo med varnostnimi konstrukcijami, za katere je na podlagi člena 2 izdana homologacija sestavnega dela, in drugimi napravami.

Člen 4

Država članica ne prepove dajanja v promet varnostnih konstrukcij ali njihove pritrditve na traktorje, za katere so namenjene, zaradi razlogov, ki se nanašajo na njihovo konstrukcijo, če nosijo oznako ES-homologacije sestavnega dela.

Vendar pa lahko država članica prepove dajanje varnostnih konstrukcij v promet, če nosijo oznako ES-homologacije sestavnega dela, vendar niso v skladu s homologiranim tipom.

Ta država članica takoj obvesti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih in razlogih za svojo odločitev.

Člen 5

Pristojni organi vsake države članice v enem mesecu pošljejo pristojnim organom drugih držav članic izvod certifikata homologacije sestavnega dela, vzorec katerega je podan v Prilogi IV, izpolnjenega za vsak tip varnostne konstrukcije pri prevrnitvi, ki ga homologirajo ali homologacijo zavrnejo.

Člen 6

1.   Če država članica, ki je podelila ES-homologacijo sestavnega dela, ugotovi, da več varnostnih konstrukcij pri prevrnitvi in njihove pritrditve na traktor, ki imajo nameščeno enako oznako ES-homologacije sestavnega dela, ni skladna s tipom, ki je bil homologiran, sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi, da proizvodni vzorci ustrezajo homologiranemu tipu.

Pristojni organi te države članice obvestijo pristojne organe drugih držav članic o sprejetih ukrepih, ki lahko, če je to potrebno, ob večjih in ponavljajočih se odstopanjih pripeljejo do preklica ES-homologacije sestavnega dela.

Ti organi sprejmejo enake ukrepe, če jih pristojni organi druge države članice obvestijo o takem neskladju.

2.   Pristojni organi držav članic v enem mesecu obvestijo drug drugega o vsakem preklicu ES-homologacije sestavnega dela in o razlogih za vsak tak ukrep.

Člen 7

Vsako odločitev o zavrnitvi ali preklicu ES-homologacije sestavnega dela za varnostne konstrukcije pri prevrnitvi in njihovo pritrditev na traktor oziroma prepoved njihovega dajanja na trg ali njihove uporabe, ki je sprejeta skladno s predpisi, sprejetimi za izvajanje te direktive, je treba podrobno utemeljiti.

O takih odločitvah se seznani prizadeto stranko, hkrati pa se navede razpoložljiva pravna sredstva, skladno z veljavno zakonodajo držav članic, in o roku za njihovo uporabo.

Člen 8

1.   Glede traktorjev, ki izpolnjujejo zahteve, določene v tej direktivi, države članice ne smejo:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije, izdaje dokumenta ali nacionalne homologacije za tip traktorja; |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije, izdaje dokumenta ali nacionalne homologacije za tip traktorja;

| (b) | prepovedati začetka uporabe traktorjev. |
| --- | --- |

(b)

prepovedati začetka uporabe traktorjev.

2.   Države članice lahko zavrnejo nacionalno homologacijo za tip traktorja, če ne izpolnjuje zahtev, določenih v tej direktivi.

Člen 9

Nobena država članica ne sme zavrniti registracije ali prepovedati prodaje ali uporabe katerega koli traktorja zaradi razlogov, ki se nanašajo na varnostno konstrukcijo pri prevrnitvi in njeno pritrditev na traktor, če ta nosi oznako ES-homologacije sestavnega dela in če so izpolnjene zahteve, določene v Prilogi V.

Člen 10

Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, skladno s Pogodbo, da podrobno določijo zahteve, za katere menijo, da so potrebne za zagotavljanje varstva delavcev, ko uporabljajo zadevne traktorje, če to ne pomeni, da so varnostne konstrukcije spremenjene tako, kakor ni določeno v tej direktivi.

Člen 11

1.   V zvezi z ES-homologacijo je vsak traktor, na katerega se nanaša člen 1, opremljen z varnostno konstrukcijo pri prevrnitvi.

2.   Kadar varnostna konstrukcija nima dveh stebričkov, nameščenih pred vozniškim sedežem, konstrukcija, navedena v prvi točki, mora ustrezati zahtevam, določenim v prilogah od I in II k tej direktivi ali v prilogah I do IV k direktivama 2009/57/ES (6) ali 2009/75/ES (7) Evropskega parlamenta in Sveta.

Člen 12

Spremembe, potrebne za prilagoditev zahtev iz prilog I do VI tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(3) Direktive 2003/37/ES.

Člen 13

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14

Direktiva 86/298/EGS, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge VII, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv, ki so določeni v delu B Priloge VII, v nacionalno pravo ter začetka njihove uporabe.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VIII.

Člen 15

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 33.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 186, 8.7.1986, str. 26.

3

(4)  Glej Prilogo VII, del A.

4

(5)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

5

(6)  UL L 261, 3.10.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 261, 3.10.2009, str. 40.

7

Sreda, 11. maj 2011SEZNAM PRILOG

| PRILOGA I | Pogoji za ES-homologacijo sestavnega dela |
| --- | --- |
| PRILOGA II | Tehnične zahteve |
| PRILOGA III | Oznake |
| PRILOGA IV | Vzorec certifikata ES-homologacije sestavnega dela |
| PRILOGA V | Pogoji za podelitev ES-homologacije |
| PRILOGA VI | Vzorec: Priloga k certifikatu o ES-homologaciji za tip traktorja glede trdnosti varnostnih konstrukcij in trdnosti njihove pritrditve na traktor |
| PRILOGA VII | Del A: | Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb |

PRILOGA I

Pogoji za ES-homologacijo sestavnega dela

PRILOGA II

Tehnične zahteve

PRILOGA III

Oznake

PRILOGA IV

Vzorec certifikata ES-homologacije sestavnega dela

PRILOGA V

Pogoji za podelitev ES-homologacije

PRILOGA VI

Vzorec: Priloga k certifikatu o ES-homologaciji za tip traktorja glede trdnosti varnostnih konstrukcij in trdnosti njihove pritrditve na traktor

PRILOGA VII

Del A:

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

| Del B: | Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe |
| --- | --- |

Del B:

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

PRILOGA VIII

Korelacijska tabela

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/250

---

Sreda, 11. maj 2011Trošarina, ki velja za predelani tobak *

P7_TA(2011)0216

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

2012/C 377 E/43

(Posebni zakonodajni postopek: posvetovanje – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0587) in spremenjenega predloga (KOM(2010)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0587) in spremenjenega predloga (KOM(2010)0641),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. februarja 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. februarja 2008 (1),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0403/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0403/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0100/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 119.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/251 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/251

---

Sreda, 11. maj 2011Apoeni in tehnične specifikacije eurokovancev namenjenih obtoku *

P7_TA(2011)0217

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

2012/C 377 E/44

(Posvetovanje – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0691), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0691),

| — | ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0034/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0034/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0102/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0102/2011),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/252 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/252

---

Sreda, 11. maj 2011Tekstilna imena in s tem povezano označevanje tekstilnih izdelkov ***II

P7_TA(2011)0218

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS, Direktive 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

2012/C 377 E/45

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (13807/4/2010 – C7-0017/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (13807/4/2010 – C7-0017/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. decembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. decembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0031),

| — | ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 20. aprila 2010 o odobritvi stališča Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne zaveze predstavnika Sveta z dne 20. aprila 2010 o odobritvi stališča Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0086/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0086/2011),

| 1. | sprejema v nadaljevanju navedeno stališče iz druge obravnave; |
| --- | --- |

1.

sprejema v nadaljevanju navedeno stališče iz druge obravnave;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena k tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 255, 22.9.2010, str. 37.

(2)  Sprejeta besedila z dne 18.5.2010, P7_TA(2010)0168.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC2-COD(2009)0006

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o imenih tekstilnih vlaken in s tem povezanim etiketiranjem in označevanjem surovinske sestave tekstilnih izdelkov ter razveljavitvi Direktive Sveta 73/44/EGS in direktiv 96/73/ES in 2008/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1007/2011.)

Sreda, 11. maj 2011PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet se zavedata pomena točnih informacij za potrošnike, zlasti glede porekla izdelkov, da bi jih zaščitili pred goljufivimi, netočnimi ali zavajajočimi navedbami. Uporaba novih tehnologij, kot je elektronsko označevanje, vključno z radiofrekvenčno identifikacijo, je lahko uporabno orodje za zagotavljanje teh informacij v koraku s tehničnim razvojem. Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj pri pripravi poročila v skladu s členom 24 uredbe preuči njihov učinek na morebitne nove zahteve za označevanje, med drugim zaradi izboljšanja sledljivosti tekstilnih izdelkov.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/253

---

Sreda, 11. maj 2011Izjemni trgovinski ukrepi za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***I

P7_TA(2011)0219

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. maja 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) (1)

2012/C 377 E/46

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 12 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 7 a (novo) |
| | (7a) | Da se sprejmejo določbe, potrebne za uporabo te uredbe, je treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije ob upoštevanju podrobnih pravil za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine, sprememb in tehničnih prilagoditev, potrebnih zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC, ter potrebnih prilagoditev zaradi sklepanja drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu, vključno na ravni strokovnjakov, opravi ustrezna posvetovanja. Komisija bi morala pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in učinkovito pošiljanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 12

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a)

Da se sprejmejo določbe, potrebne za uporabo te uredbe, je treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije ob upoštevanju podrobnih pravil za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine, sprememb in tehničnih prilagoditev, potrebnih zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC, ter potrebnih prilagoditev zaradi sklepanja drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu, vključno na ravni strokovnjakov, opravi ustrezna posvetovanja. Komisija bi morala pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in učinkovito pošiljanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 13

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 7 b (novo)

| (7b) | Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe glede izdaje potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da blago izhaja iz zadevne države ali ozemlja in se ujema z opredelitvijo iz te uredbe, ter za popolno ali delno začasno ukinitev ureditev iz te uredbe. Ta izvedbena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (2). Glede na učinke teh ukrepov se svetovalni postopek uporabi za sprejetje izvedbenih aktov za izdajo potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da blago izhaja iz zadevne države ali ozemlja in se ujema z opredelitvijo iz te uredbe; in za sprejetje izvedbenih aktov za sprejetje ukrepov glede popolne ali delne začasne ukinitve ureditev, določenih s to uredbo za obdobje treh mesecev. |
| --- | --- |

(7b)

Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe glede izdaje potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da blago izhaja iz zadevne države ali ozemlja in se ujema z opredelitvijo iz te uredbe, ter za popolno ali delno začasno ukinitev ureditev iz te uredbe. Ta izvedbena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (2). Glede na učinke teh ukrepov se svetovalni postopek uporabi za sprejetje izvedbenih aktov za izdajo potrdil o pristnosti, ki potrjujejo, da blago izhaja iz zadevne države ali ozemlja in se ujema z opredelitvijo iz te uredbe; in za sprejetje izvedbenih aktov za sprejetje ukrepov glede popolne ali delne začasne ukinitve ureditev, določenih s to uredbo za obdobje treh mesecev.

Sprememba 14

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 2 – odstavek 2 – pododstavek 2

| (2a) | V členu 2(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:



  „V primeru nespoštovanja [...] odstavkov 1 ali 2 lahko Komisija z delegiranimi akti deloma ali v celoti ukine ugodnosti iz te uredbe za države in ozemlja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 8(3).“ |
| --- | --- |

(2a)

V členu 2(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V primeru nespoštovanja [...] odstavkov 1 ali 2 lahko Komisija z delegiranimi akti deloma ali v celoti ukine ugodnosti iz te uredbe za države in ozemlja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 8(3).“

Sprememba 15

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 2

Vsak zahtevek za uvoz v mejah te kvote mora biti opremljen s potrdilom o pristnosti, ki ga izdajo pristojni organi države izvoznice in ki potrjuje, da ima blago poreklo iz zadevnega območja države in ustreza opredelitvi iz Priloge II k tej uredbi. To potrdilo sestavi Komisija v skladu s postopkom iz člena
  195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT).
  “

Vsak zahtevek za uvoz v mejah te kvote mora biti opremljen s potrdilom o pristnosti, ki ga izdajo pristojni organi države izvoznice in ki potrjuje, da ima blago poreklo iz zadevnega območja države in ustreza opredelitvi iz Priloge II k tej uredbi. To potrdilo sestavi Komisija
  z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s
  svetovalnim
  postopkom iz člena
  8(2)
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 3 – odstavek 4

| (4a) | V členu 3 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:



  "4.   
  Ne glede na ostale določbe te uredbe in zlasti člena 10 z vidika posebne občutljivosti kmetijskih in ribiških trgov lahko Komisija sprejme ustrezne ukrepe z izvedbenimi akti, če uvoz kmetijskih in ribiških izdelkov povzroči resne motnje na trgih Unije in v njihovih ureditvenih mehanizmih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 8(3)." |
| --- | --- |

(4a)

V členu 3 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

"4.   
  Ne glede na ostale določbe te uredbe in zlasti člena 10 z vidika posebne občutljivosti kmetijskih in ribiških trgov lahko Komisija sprejme ustrezne ukrepe z izvedbenimi akti, če uvoz kmetijskih in ribiških izdelkov povzroči resne motnje na trgih Unije in v njihovih ureditvenih mehanizmih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 8(3)."

Sprememba 17

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 4

| (5) | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 4


  Izvajanje tarifnih kvot za mlado govedino



  „Podrobna pravila za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT).““ |
| --- | --- |

(5)

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Izvajanje tarifnih kvot za mlado govedino

„Podrobna pravila za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT).““

črtano

Sprememba 18

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 7

| (5a) | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:



  “Člen 7

  Prenos pristojnosti

  Komisija je pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 7a za:








  (a) | spremembe in tehnične prilagoditve, potrebne zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC; |
| --- | --- | --- |

(5a)

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

“Člen 7

Prenos pristojnosti

Komisija je pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 7a za:

(a)

spremembe in tehnične prilagoditve, potrebne zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC;

| (b) | potrebne prilagoditve zaradi sklenitve drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1; |
| --- | --- |

(b)

potrebne prilagoditve zaradi sklenitve drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1;

| (c) | podrobna pravila za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine. |
| --- | --- |

(c)

podrobna pravila za izvajanje tarifnih kvot za proizvode iz mlade govedine.

Kadar je to nujno, velja postopek iz člena 7b za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.”

Sprememba 19

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 b (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 7 a (novo)

| (5b) | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 7a


  Izvajanje pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.




  2.
     
  Komisiji se prenos pooblastil iz člena 7 podeli do 31. decembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastil najpozneje devet mesecev pred koncem tega obdobja.




  3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 7. Z odločitvijo o preklicu pooblastil preneha veljati pooblastilo, navedeno v odločitvi. Veljati začne dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na kasnejši datum, določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.




  4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 7, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca." |
| --- | --- |

(5b)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 7a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.
     
  Komisiji se prenos pooblastil iz člena 7 podeli do 31. decembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastil najpozneje devet mesecev pred koncem tega obdobja.

3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 7. Z odločitvijo o preklicu pooblastil preneha veljati pooblastilo, navedeno v odločitvi. Veljati začne dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na kasnejši datum, določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 7, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca."

Sprememba 20

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 c (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 7 b (novo)

| (5c) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 7b


  Nujni postopek



  1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo nujnega postopka.




  2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 7a. Komisija v tem primeru brez odlašanja razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet obvesti, da mu nasprotuje." |
| --- | --- |

(5c)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 7b

Nujni postopek

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo nujnega postopka.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 7a. Komisija v tem primeru brez odlašanja razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet obvesti, da mu nasprotuje."

Sprememba 21

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 d (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 8

| (5d) | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 8


  Postopek odbora


  1.   Komisiji pomaga Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.



  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.



  3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“ |
| --- | --- |

(5d)

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“

Sprememba 22

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 e (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 10 – odstavek 1

| (5e) | Člen 10(1) se spremeni:










  (a) | točka (a) nadomesti z naslednjim:









  "(a) | obvestila Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(5e)

Člen 10(1) se spremeni:

(a)

točka (a) nadomesti z naslednjim:

"(a)

obvestila Odbor za izvajanje za Zahodni Balkan;“

| (b) | doda se naslednji pododstavek:




  "Ukrepi iz prvega pododstavka se sprejmejo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 8(2)." |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

"Ukrepi iz prvega pododstavka se sprejmejo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 8(2)."

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0243/2010).

(2)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 7.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 377/258 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 377/258

---

Sreda, 11. maj 2011Politika radiofrekvenčnega spektra ***I

P7_TA(2011)0220

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0471),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0270/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0151/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0151/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

---

Sreda, 11. maj 2011P7_TC1-COD(2010)0252

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (TFEU) in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) v členu 80(3) določa, da lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov na področju politike radijskega spektra, v katerih določi usmeritve in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v skladu z veljavnimi direktivami za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. V teh usmeritvah in ciljih politike mora upoštevati razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.
  Program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki je vključen med 50 prednostnih ukrepov akta za enotni trg, podpira cilje in ključne ukrepe, poudarjene v strategiji Evropa 2020 in digitalni agendi.
  Ta sklep ne posega v veljavno pravo Unije, zlasti v direktive 1999/5/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4)

  ,
  2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5)

  , 2002/20/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6)

  , 2002/21/ES
  in 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o spremembi direktiv 2002/21/ES, 2002/19/ES in 2002/20/ES
  ter Odločbo št. 676/2002/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (8)

  . Prav tako ne posega v ukrepe v skladu s pravom Unije, sprejete na nacionalni ravni, ki sledijo ciljem v splošnem interesu, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic do organiziranja in uporabe radiofrekvenčnega spektra za potrebe javnega reda, javne varnosti in obrambe. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) v členu 80(3) določa, da lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov na področju politike radijskega spektra, v katerih določi usmeritve in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v skladu z veljavnimi direktivami za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. V teh usmeritvah in ciljih politike mora upoštevati razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.
  Program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki je vključen med 50 prednostnih ukrepov akta za enotni trg, podpira cilje in ključne ukrepe, poudarjene v strategiji Evropa 2020 in digitalni agendi.
  Ta sklep ne posega v veljavno pravo Unije, zlasti v direktive 1999/5/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4)

  ,
  2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5)

  , 2002/20/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6)

  , 2002/21/ES
  in 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o spremembi direktiv 2002/21/ES, 2002/19/ES in 2002/20/ES
  ter Odločbo št. 676/2002/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (8)

  . Prav tako ne posega v ukrepe v skladu s pravom Unije, sprejete na nacionalni ravni, ki sledijo ciljem v splošnem interesu, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic do organiziranja in uporabe radiofrekvenčnega spektra za potrebe javnega reda, javne varnosti in obrambe. [Sprememba 1]

| (2) | Spekter je pomemben
  javni
  vir za bistvene sektorje in storitve, vključno z mobilnimi, brezžičnimi širokopasovnimi in satelitskimi komunikacijami, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in napravami, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so varovalne in varnostne storitve, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave.
  Učinkovita uporaba spektra je pomembna tudi za univerzalni dostop do elektronskih komunikacij, še posebej za državljane in podjetja z manj poseljenih ali oddaljenih območij, na primer s podeželja ali z otokov.
  Zato regulativni ukrepi, ki se nanašajo na spekter, vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehnologijo. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Spekter je pomemben
  javni
  vir za bistvene sektorje in storitve, vključno z mobilnimi, brezžičnimi širokopasovnimi in satelitskimi komunikacijami, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in napravami, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so varovalne in varnostne storitve, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave.
  Učinkovita uporaba spektra je pomembna tudi za univerzalni dostop do elektronskih komunikacij, še posebej za državljane in podjetja z manj poseljenih ali oddaljenih območij, na primer s podeželja ali z otokov.
  Zato regulativni ukrepi, ki se nanašajo na spekter, vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehnologijo. [Sprememba 2]

| (3) | Sprejeti bi bilo treba prenovljen gospodarski in družbeni pristop k upravljanju, razporeditvi in uporabi spektra, pri čemer bi morali posebno pozornost nameniti oblikovanju uredbe, ki bi zagotavljala večjo učinkovitost spektra in boljše načrtovanje frekvenc ter varovala pred protikonkurenčnim ravnanjem in sprejemanjem protidružbenih ukrepov v zvezi z uporabo spektra. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Sprejeti bi bilo treba prenovljen gospodarski in družbeni pristop k upravljanju, razporeditvi in uporabi spektra, pri čemer bi morali posebno pozornost nameniti oblikovanju uredbe, ki bi zagotavljala večjo učinkovitost spektra in boljše načrtovanje frekvenc ter varovala pred protikonkurenčnim ravnanjem in sprejemanjem protidružbenih ukrepov v zvezi z uporabo spektra. [Sprememba 3]

| (4) | Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije naj bi okrepila enotni trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme kot tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvarila nove priložnosti za inovacije
  in ustvarjanje delovnih mest
  ter
  hkrati
  prispevala k okrevanju gospodarstva in socialni integraciji po vsej Uniji, hkrati pa upoštevalo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra.
  Uskladitev uporabe spektra je bistvena tudi za zagotavljanje kakovosti storitev, ki se zagotavljajo z elektronsko komunikacijo, in za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer se znižujejo stroški uporabe brezžičnih omrežij, pa tudi stroški brezžičnih naprav za potrošnike.
  Unija za to potrebuje program politike, v katerem bo notranji trg upoštevan v vseh politikah Unije, pri katerih se uporablja spekter, npr. elektronske komunikacije, raziskave, razvoj, promet
  , kultura
  in energija.
  Nujno bi bilo treba preprečiti, da bi sedanji imetniki pravic odlagali potrebno reformo. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije naj bi okrepila enotni trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme kot tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvarila nove priložnosti za inovacije
  in ustvarjanje delovnih mest
  ter
  hkrati
  prispevala k okrevanju gospodarstva in socialni integraciji po vsej Uniji, hkrati pa upoštevalo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra.
  Uskladitev uporabe spektra je bistvena tudi za zagotavljanje kakovosti storitev, ki se zagotavljajo z elektronsko komunikacijo, in za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer se znižujejo stroški uporabe brezžičnih omrežij, pa tudi stroški brezžičnih naprav za potrošnike.
  Unija za to potrebuje program politike, v katerem bo notranji trg upoštevan v vseh politikah Unije, pri katerih se uporablja spekter, npr. elektronske komunikacije, raziskave, razvoj, promet
  , kultura
  in energija.
  Nujno bi bilo treba preprečiti, da bi sedanji imetniki pravic odlagali potrebno reformo. [Sprememba 4]

| (5) | Ta prvi program bi moral spodbujati konkurenco, uvesti enake vseevropske konkurenčne pogoje in postavi temelje za resnični enotni digitalni trg. Da bi zagotovili izrabo vsega potenciala radijskega spektra in enotnega trga ter koristi potrošnikov na tem področju, bi bilo treba program dopolniti s prihodnjimi novimi predlogi, ki bodo omogočili razvoj spletnega gospodarstva na področjih, kot sta varstvo podatkov in sistem evropske licence za spletne vsebine. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Ta prvi program bi moral spodbujati konkurenco, uvesti enake vseevropske konkurenčne pogoje in postavi temelje za resnični enotni digitalni trg. Da bi zagotovili izrabo vsega potenciala radijskega spektra in enotnega trga ter koristi potrošnikov na tem področju, bi bilo treba program dopolniti s prihodnjimi novimi predlogi, ki bodo omogočili razvoj spletnega gospodarstva na področjih, kot sta varstvo podatkov in sistem evropske licence za spletne vsebine. [Sprememba 5]

| (6) | Glede na ogromen potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na informacijah temelječe družbe ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter premostitvi digitalne vrzeli, mora prvi program podpreti zlasti strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020.
  Ogromen porast predvsem storitev avdiovizualnih medijev in spletnih vsebin povečuje povpraševanje po hitrosti in pokritosti.
  Je tudi eden od ključnih ukrepov digitalne agende za Evropo (9), s katerim naj bi se zagotovil hitri širokopasovni internetni dostop v prihodnjem na omrežjih temelječem gospodarstvu znanja, njegov visoko zastavljeni cilj pa je splošna pokritost s širokopasovnimi povezavami.
  Zagotavljanje največje možne hitrosti širokopasovnih povezav in zmogljivosti z najmanj 30 Mb/s za vse do leta 2020, pri čemer naj bi vsaj polovica evropskih gospodinjstev imela dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, je pomembno za spodbujanje gospodarske rasti in svetovne konkurenčnosti
  in potrebno za dosego trajnostne gospodarske in družbene koristi digitalnega enotnega trga. Program naj bi podpiral in spodbujal tudi druge sektorske politike Unije, npr. trajnostno okolje ter gospodarsko in družbeno vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, predstavlja program tudi eno od ključnih pobud, ki podpirajo politike Unije na področju inovacij. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Glede na ogromen potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na informacijah temelječe družbe ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter premostitvi digitalne vrzeli, mora prvi program podpreti zlasti strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020.
  Ogromen porast predvsem storitev avdiovizualnih medijev in spletnih vsebin povečuje povpraševanje po hitrosti in pokritosti.
  Je tudi eden od ključnih ukrepov digitalne agende za Evropo (9), s katerim naj bi se zagotovil hitri širokopasovni internetni dostop v prihodnjem na omrežjih temelječem gospodarstvu znanja, njegov visoko zastavljeni cilj pa je splošna pokritost s širokopasovnimi povezavami.
  Zagotavljanje največje možne hitrosti širokopasovnih povezav in zmogljivosti z najmanj 30 Mb/s za vse do leta 2020, pri čemer naj bi vsaj polovica evropskih gospodinjstev imela dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, je pomembno za spodbujanje gospodarske rasti in svetovne konkurenčnosti
  in potrebno za dosego trajnostne gospodarske in družbene koristi digitalnega enotnega trga. Program naj bi podpiral in spodbujal tudi druge sektorske politike Unije, npr. trajnostno okolje ter gospodarsko in družbeno vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, predstavlja program tudi eno od ključnih pobud, ki podpirajo politike Unije na področju inovacij. [Sprememba 6]

| (7) | Prvi program mora ustvariti temelje za razvoj, s katerim bo Unija lahko prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju širokopasovne hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti. To vodstvo je bistvenega pomena za oblikovanje konkurenčnega digitalnega enotnega trga, ki bo utrl pot do sprostitve notranjega trga za vse državljane Unije. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Prvi program mora ustvariti temelje za razvoj, s katerim bo Unija lahko prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju širokopasovne hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti. To vodstvo je bistvenega pomena za oblikovanje konkurenčnega digitalnega enotnega trga, ki bo utrl pot do sprostitve notranjega trga za vse državljane Unije. [Sprememba 7]

| (8) | Prvi program bi moral
  določiti
  načela in cilje za države članice in institucije Unije do leta 2015, ter posebne pobude za njihovo izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, bi ga bilo treba izvajati v skladu z veljavnim pravom Unije, omogočiti pa bi moral tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(8)

Prvi program bi moral
  določiti
  načela in cilje za države članice in institucije Unije do leta 2015, ter posebne pobude za njihovo izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, bi ga bilo treba izvajati v skladu z veljavnim pravom Unije, omogočiti pa bi moral tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije. [Sprememba 8]

| (9) | Program bi moral upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se bodo politike Unije, odvisne od spektra, ki sta jih potrdila Parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, ki bodo sprejeti, kadar bo to potrebno za izvajanje obstoječih politik Unije. |
| --- | --- |

(9)

Program bi moral upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se bodo politike Unije, odvisne od spektra, ki sta jih potrdila Parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, ki bodo sprejeti, kadar bo to potrebno za izvajanje obstoječih politik Unije.

| (10) | Zaradi zagotavljanja čim boljše
  in produktivne
  uporabe spektra
  kot javne dobrine
  bodo
  Komisija in države članice
  pri odobritvah morda
  morale poleg običajnih rešitev, kot so dražbe, uvesti
  inovativne rešitve, npr. skupinska uporaba spektra, splošne odobritve ali skupna uporaba infrastrukture. Uporaba takih načel v Uniji se lahko olajša tako, da se
  določijo primeri najboljše prakse, spodbuja izmenjava informacij in
  opredelijo določeni skupni ali konvergenčni pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo
  najustreznejši in
  najenostavnejši odobritveni sistem, so še posebej zanimive takrat, kadar motnje ne ovirajo razvoja drugih storitev
  , in najustreznejše glede na člen 5 Direktive 2002/20/ES
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(10)

Zaradi zagotavljanja čim boljše
  in produktivne
  uporabe spektra
  kot javne dobrine
  bodo
  Komisija in države članice
  pri odobritvah morda
  morale poleg običajnih rešitev, kot so dražbe, uvesti
  inovativne rešitve, npr. skupinska uporaba spektra, splošne odobritve ali skupna uporaba infrastrukture. Uporaba takih načel v Uniji se lahko olajša tako, da se
  določijo primeri najboljše prakse, spodbuja izmenjava informacij in
  opredelijo določeni skupni ali konvergenčni pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo
  najustreznejši in
  najenostavnejši odobritveni sistem, so še posebej zanimive takrat, kadar motnje ne ovirajo razvoja drugih storitev
  , in najustreznejše glede na člen 5 Direktive 2002/20/ES
  . [Sprememba 9]

| (11) | Trgovanje s pravicami do spektra bi moralo skupaj s prožnimi pogoji za uporabo bistveno spodbuditi gospodarsko rast. Zato je treba v skladu z Direktivo 2002/21/ES takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila z zakonodajo Unije že uvedena prožna uporaba. Poleg tega bi splošna načela za obliko in vsebino pravic, s katerimi je mogoče trgovati, ter splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja spektra, ki bi lahko povzročili prevladujoč položaj ter neupravičeno uporabo pridobljenega spektra, poenostavili usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takih pravic po vsej Uniji.
  Poleg bi bilo za doseganje ciljev "Digitalna agenda za Evropo" treba del izkupička od dražbe pravic do uporabe spektra ("digitalna dividenda") nameniti za pospešitev izgradnje širokopasovne povezave. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(11)

Trgovanje s pravicami do spektra bi moralo skupaj s prožnimi pogoji za uporabo bistveno spodbuditi gospodarsko rast. Zato je treba v skladu z Direktivo 2002/21/ES takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila z zakonodajo Unije že uvedena prožna uporaba. Poleg tega bi splošna načela za obliko in vsebino pravic, s katerimi je mogoče trgovati, ter splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja spektra, ki bi lahko povzročili prevladujoč položaj ter neupravičeno uporabo pridobljenega spektra, poenostavili usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takih pravic po vsej Uniji.
  Poleg bi bilo za doseganje ciljev "Digitalna agenda za Evropo" treba del izkupička od dražbe pravic do uporabe spektra ("digitalna dividenda") nameniti za pospešitev izgradnje širokopasovne povezave. [Sprememba 11]

| (12) | Kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo, je brezžični širokopasovni dostop pomembno sredstvo za povečanje konkurenčnosti,
  enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev,
  potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer so žične povezave težke izvedljive ali gospodarsko nesprejemljive. Vendar lahko upravljanje spektra vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč tržnih udeležencev, npr. če imajo obstoječi uporabniki neupravičene konkurenčne prednosti. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar je ustrezen spekter omejena dobrina, lahko ustvari oviro za vstop novih storitev in uporab ter ovira inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe, vključno s trgovanjem ali drugimi prenosi spektra med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na trenuten konkurenčni položaj. Države članice bi morale zato
  pred novo dodelitvijo spektra temeljito preučiti učinke konkurence in sprejmejo
  ustrezne predhodne in naknadne regulativne ukrepe (npr. spreminjanje veljavnih pravic, prepoved določenih pridobitev pravic do spektra, uvedbo pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo – take ukrepe, kot so določeni v členu 9(7) Direktive 2002/21/ES –, omejevanje količine spektra za vsakega operaterja ali preprečevanje prekomernega kopičenja spektra), s katerimi v skladu z načeloma iz člena 5(6) Direktive 2002/20/ES in člena 1(2) Direktiva
  Sveta
  87/372/EGS
  z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (10)

  (direktiva o GSM) preprečijo izkrivljanje konkurence.
  Države članice lahko sprejmejo tudi ukrepe za enakomernejšo dodelitev spektra med gospodarskimi subjekti, tako da za nove uporabnike rezervirajo poseben frekvenčni pas ali skupino pasov s podobnimi značilnostmi. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(12)

Kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo, je brezžični širokopasovni dostop pomembno sredstvo za povečanje konkurenčnosti,
  enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev,
  potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer so žične povezave težke izvedljive ali gospodarsko nesprejemljive. Vendar lahko upravljanje spektra vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč tržnih udeležencev, npr. če imajo obstoječi uporabniki neupravičene konkurenčne prednosti. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar je ustrezen spekter omejena dobrina, lahko ustvari oviro za vstop novih storitev in uporab ter ovira inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe, vključno s trgovanjem ali drugimi prenosi spektra med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na trenuten konkurenčni položaj. Države članice bi morale zato
  pred novo dodelitvijo spektra temeljito preučiti učinke konkurence in sprejmejo
  ustrezne predhodne in naknadne regulativne ukrepe (npr. spreminjanje veljavnih pravic, prepoved določenih pridobitev pravic do spektra, uvedbo pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo – take ukrepe, kot so določeni v členu 9(7) Direktive 2002/21/ES –, omejevanje količine spektra za vsakega operaterja ali preprečevanje prekomernega kopičenja spektra), s katerimi v skladu z načeloma iz člena 5(6) Direktive 2002/20/ES in člena 1(2) Direktiva
  Sveta
  87/372/EGS
  z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (10)

  (direktiva o GSM) preprečijo izkrivljanje konkurence.
  Države članice lahko sprejmejo tudi ukrepe za enakomernejšo dodelitev spektra med gospodarskimi subjekti, tako da za nove uporabnike rezervirajo poseben frekvenčni pas ali skupino pasov s podobnimi značilnostmi. [Sprememba 12]

| (13) | Za čim boljšo in učinkovito uporabo spektra je treba razvoj in posodobljene pregledne informacije o uporabi spektra stalno spremljati po vsej Uniji. Čeprav morajo države članice v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (11) objaviti podatke o pravicah do uporabe, je treba v Uniji uvesti natančen inventar obstoječe uporabe spektra ter
  učinkovitosti take uporabe, ki bo sledil skupni metodologiji
  za ponovni pregled in ocenjevanje, da se izboljša učinkovitost uporabe spektra in radijske opreme, zlasti med 300 MHz in
  6 GHz, vendar tudi med 6 GHz in 70 GHz, saj bodo te frekvence zaradi hitrega tehnološkega razvoja vse pomembnejše
  .
  Inventar bi moral biti dovolj natančen, da bi odkrili
  neučinkovite tehnologije in uporabe v
  zasebnem
  in javnem sektorju kot tudi neuporabljene dodelitve in možnosti za skupno uporabo, ter
  ocenili
  potrebe potrošnikov in podjetij v prihodnosti.
  Poleg tega bi morale države članice ob upoštevanju nenehnega naraščanja števila prijav z brezžičnim prenosom podatkov spodbujati učinkovito rabo spektra za uporabniške aplikacije. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(13)

Za čim boljšo in učinkovito uporabo spektra je treba razvoj in posodobljene pregledne informacije o uporabi spektra stalno spremljati po vsej Uniji. Čeprav morajo države članice v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (11) objaviti podatke o pravicah do uporabe, je treba v Uniji uvesti natančen inventar obstoječe uporabe spektra ter
  učinkovitosti take uporabe, ki bo sledil skupni metodologiji
  za ponovni pregled in ocenjevanje, da se izboljša učinkovitost uporabe spektra in radijske opreme, zlasti med 300 MHz in
  6 GHz, vendar tudi med 6 GHz in 70 GHz, saj bodo te frekvence zaradi hitrega tehnološkega razvoja vse pomembnejše
  .
  Inventar bi moral biti dovolj natančen, da bi odkrili
  neučinkovite tehnologije in uporabe v
  zasebnem
  in javnem sektorju kot tudi neuporabljene dodelitve in možnosti za skupno uporabo, ter
  ocenili
  potrebe potrošnikov in podjetij v prihodnosti.
  Poleg tega bi morale države članice ob upoštevanju nenehnega naraščanja števila prijav z brezžičnim prenosom podatkov spodbujati učinkovito rabo spektra za uporabniške aplikacije. [Sprememba 13]

| (14) | Čeprav so tako imenovane kognitivne tehnologije s tehnološkega vidika še v razvoju, bi jih že morali dodatno preučiti in uporabljati prek geolokaliziranih informacij o uporabi spektra, ki bi jih morali označiti v inventarju. [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(14)

Čeprav so tako imenovane kognitivne tehnologije s tehnološkega vidika še v razvoju, bi jih že morali dodatno preučiti in uporabljati prek geolokaliziranih informacij o uporabi spektra, ki bi jih morali označiti v inventarju. [Sprememba 89]

| (15) | Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES so ključni za dosego učinkovite uporabe spektra ter bi morali upoštevati zakonsko določene pogoje za skupno uporabo. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja bi morali preprečevati motnje pri uporabi spektra. Skupinski učinek vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in uporab ter raznolike uporabe spektra predstavlja izzive za trenutne pristope k upravljanju motenj. Poleg teh pristopov bi bilo treba preučiti tudi lastnosti sprejemnikov in bolj izpopolnjene mehanizme za preprečevanje motenj
  , z namenom preprečiti škodljive motnje za obstoječo in prihodnjo rabo spektra
  .
  Poleg tega bi moralo državam članicam biti dovoljeno, da, kadar je primerno, v skladu z nacionalno zakonodajo uvedejo izravnalne ukrepe v zvezi z neposrednimi stroški za odpravljanje motenj in stroški prehoda. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(15)

Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES so ključni za dosego učinkovite uporabe spektra ter bi morali upoštevati zakonsko določene pogoje za skupno uporabo. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja bi morali preprečevati motnje pri uporabi spektra. Skupinski učinek vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in uporab ter raznolike uporabe spektra predstavlja izzive za trenutne pristope k upravljanju motenj. Poleg teh pristopov bi bilo treba preučiti tudi lastnosti sprejemnikov in bolj izpopolnjene mehanizme za preprečevanje motenj
  , z namenom preprečiti škodljive motnje za obstoječo in prihodnjo rabo spektra
  .
  Poleg tega bi moralo državam članicam biti dovoljeno, da, kadar je primerno, v skladu z nacionalno zakonodajo uvedejo izravnalne ukrepe v zvezi z neposrednimi stroški za odpravljanje motenj in stroški prehoda. [Sprememba 14]

| (16) | V skladu s cilji vodilne pobude Komisije "Digitalna agenda za Evropo" brezžične širokopasovne
  storitve
  odločilno prispevajo k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če se zagotovi dovolj spektra, se pravice do uporabe podeljujejo hitro in je dovoljeno trgovanje, ki se prilagaja trgu. Digitalna agenda določa, da morajo imeti vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mbps. Zato bi bilo treba do leta 2012
  usklajeni
  spekter odobriti za prizemne komunikacije, da se vsem zagotovi enostaven brezžični širokopasovni dostop, zlasti v spektrskih pasovih, ki jih je Komisija določila z odločbami 2008/477/ES (12), 2008/411/ES (13) in 2009/766/ES (14). Kot dopolnitev prizemnim širokopasovnim storitvam in za zagotavljanje pokritosti v najbolj odmaknjenih področjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev cenovno dostopen širokopasovni dostop prek satelita. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(16)

V skladu s cilji vodilne pobude Komisije "Digitalna agenda za Evropo" brezžične širokopasovne
  storitve
  odločilno prispevajo k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če se zagotovi dovolj spektra, se pravice do uporabe podeljujejo hitro in je dovoljeno trgovanje, ki se prilagaja trgu. Digitalna agenda določa, da morajo imeti vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mbps. Zato bi bilo treba do leta 2012
  usklajeni
  spekter odobriti za prizemne komunikacije, da se vsem zagotovi enostaven brezžični širokopasovni dostop, zlasti v spektrskih pasovih, ki jih je Komisija določila z odločbami 2008/477/ES (12), 2008/411/ES (13) in 2009/766/ES (14). Kot dopolnitev prizemnim širokopasovnim storitvam in za zagotavljanje pokritosti v najbolj odmaknjenih področjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev cenovno dostopen širokopasovni dostop prek satelita. [Sprememba 15]

| (17) | Glede na številne konvergenčne študije mobilni prenos podatkov hitro narašča in se trenutno vsako leto podvoji. Ob tem tempu, ki se bo v prihodnjih letih najverjetneje nadaljeval, se bo mobilni prenos podatkov med leti 2009 in 2014 povečal skoraj za 40-krat. Za upravljanje te eksponentne rasti bodo regulativni organi in tržni akterji morali sprejeti številne ukrepe, vključno s povečanjem učinkovitosti spektrov na vseh področjih, omogočanjem nadaljnjega usklajevanja dodeljevanj spektrov za brezžične širokopasovne storitve in preusmerjanjem prometa v druga omrežja prek multimodalnih naprav. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(17)

Glede na številne konvergenčne študije mobilni prenos podatkov hitro narašča in se trenutno vsako leto podvoji. Ob tem tempu, ki se bo v prihodnjih letih najverjetneje nadaljeval, se bo mobilni prenos podatkov med leti 2009 in 2014 povečal skoraj za 40-krat. Za upravljanje te eksponentne rasti bodo regulativni organi in tržni akterji morali sprejeti številne ukrepe, vključno s povečanjem učinkovitosti spektrov na vseh področjih, omogočanjem nadaljnjega usklajevanja dodeljevanj spektrov za brezžične širokopasovne storitve in preusmerjanjem prometa v druga omrežja prek multimodalnih naprav. [Sprememba 16]

| (18) | Uvesti bi bilo treba prožnejše ureditve uporabe spektra za spodbuditev inovacij in širokopasovnih povezav visoke hitrosti, ki podjetjem omogočajo znižanje stroškov in povečanje konkurenčnosti ter omogočajo razvoj novih interaktivnih spletnih storitev, na primer na področju izobraževanja, zdravstva in storitev v splošnem interesu. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(18)

Uvesti bi bilo treba prožnejše ureditve uporabe spektra za spodbuditev inovacij in širokopasovnih povezav visoke hitrosti, ki podjetjem omogočajo znižanje stroškov in povečanje konkurenčnosti ter omogočajo razvoj novih interaktivnih spletnih storitev, na primer na področju izobraževanja, zdravstva in storitev v splošnem interesu. [Sprememba 17]

| (19) | Evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami bi deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa zmožnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu. Hitra širitev širokopasovnih storitev je bistvena za razvoj produktivnosti Unije ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(19)

Evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami bi deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa zmožnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu. Hitra širitev širokopasovnih storitev je bistvena za razvoj produktivnosti Unije ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih. [Sprememba 18]

| (20) | Mednarodna zveza za telekomunikacije je ocenila, da bo v prihodnje kar zadeva pasovno širino spektrov za razvoj Mednarodnih mobilnih telekomunikacij-2000 (IMT-2000) in naprednih sistemov IMT (to so mobilne komunikacije 3G in 4G) leta 2020 za komercialno mobilno industrijo za vsako regijo Mednarodne zveza za telekomunikacije, vključno z Evropo, potrebnih med 1 280 in 1 720 MHz. Brez sprostitve dodatnega spektra in sicer najbolje na podlagi usklajevanj na svetovni ravni, bodo pomanjkljive zmogljivosti mobilnih omrežij ovirale nove storitve in gospodarsko rast. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(20)

Mednarodna zveza za telekomunikacije je ocenila, da bo v prihodnje kar zadeva pasovno širino spektrov za razvoj Mednarodnih mobilnih telekomunikacij-2000 (IMT-2000) in naprednih sistemov IMT (to so mobilne komunikacije 3G in 4G) leta 2020 za komercialno mobilno industrijo za vsako regijo Mednarodne zveza za telekomunikacije, vključno z Evropo, potrebnih med 1 280 in 1 720 MHz. Brez sprostitve dodatnega spektra in sicer najbolje na podlagi usklajevanj na svetovni ravni, bodo pomanjkljive zmogljivosti mobilnih omrežij ovirale nove storitve in gospodarsko rast. [Sprememba 19]

| (21) | Poleg pravočasnega odprtja frekvenčnih pasov 880-915 MHz in 925-960 MHz (pas 900 MHz), ki bosta spodbujala konkurenco, v skladu z Direktivo 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je lahko uporaba pasu 790-862 MHz (pas 800 MHz) najprimernejša
  za pokrivanje velikih področij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Zaradi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom
  Komisije
  2010/267/EU
  z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (16)

  in na podlagi Priporočila Komisije
  2009/848/ES
  z dne 28. oktobra 2009
  olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (17)

  , v katerem je Komisija pozvala k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja, je treba v Uniji razpoložljivost tega pasu za elektronske komunikacije načeloma zagotoviti do leta 2013.
  Glede tega pasu je potrebna hitra izvedba, da bi preprečili tehnične motnje, zlasti v regijah ob meji med državami članicami.
  Glede na zmogljivost pasu 800 MHz za prenašanje prek velikih območij, bi bilo treba pravicam dodati tudi obveznosti pokrivanja
  , nastale zaradi načel tehnične in storitvene nevtralnosti
  .
  Sprostiti bi bilo treba dodatni spekter za brezžične širokopasovne storitve v frekvenčnem pasu 1 452–1 492 MHz (pas 1,5 GHz) in pasu 2 300–2 400 MHz (pas 2,3 GHz), da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu in zagotovili enake konkurenčne pogoje za različne tehnološke rešitve ter podprli oblikovanje vseevropskih operaterjev v Uniji
  .
  Oceniti bi bilo treba nadaljnje dodelitve spektra mobilnim storitvam, kot je frekvenčni pas 694–790 MHz (pas 700 MHz), odvisno od tega, kakšne bodo potrebe po brezžičnih širokopasovnih storitvah in prizemni televiziji v prihodnje. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(21)

Poleg pravočasnega odprtja frekvenčnih pasov 880-915 MHz in 925-960 MHz (pas 900 MHz), ki bosta spodbujala konkurenco, v skladu z Direktivo 2009/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je lahko uporaba pasu 790-862 MHz (pas 800 MHz) najprimernejša
  za pokrivanje velikih področij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Zaradi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom
  Komisije
  2010/267/EU
  z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (16)

  in na podlagi Priporočila Komisije
  2009/848/ES
  z dne 28. oktobra 2009
  olajšanje sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (17)

  , v katerem je Komisija pozvala k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja, je treba v Uniji razpoložljivost tega pasu za elektronske komunikacije načeloma zagotoviti do leta 2013.
  Glede tega pasu je potrebna hitra izvedba, da bi preprečili tehnične motnje, zlasti v regijah ob meji med državami članicami.
  Glede na zmogljivost pasu 800 MHz za prenašanje prek velikih območij, bi bilo treba pravicam dodati tudi obveznosti pokrivanja
  , nastale zaradi načel tehnične in storitvene nevtralnosti
  .
  Sprostiti bi bilo treba dodatni spekter za brezžične širokopasovne storitve v frekvenčnem pasu 1 452–1 492 MHz (pas 1,5 GHz) in pasu 2 300–2 400 MHz (pas 2,3 GHz), da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu in zagotovili enake konkurenčne pogoje za različne tehnološke rešitve ter podprli oblikovanje vseevropskih operaterjev v Uniji
  .
  Oceniti bi bilo treba nadaljnje dodelitve spektra mobilnim storitvam, kot je frekvenčni pas 694–790 MHz (pas 700 MHz), odvisno od tega, kakšne bodo potrebe po brezžičnih širokopasovnih storitvah in prizemni televiziji v prihodnje. [Sprememba 20]

| (22) | Večje možnosti mobilnih širokopasovnih storitev so nujne za zagotavljanje novih distribucijskih platform kulturnemu sektorju, s čimer se utira pot za uspešen prihodnji razvoj te panoge. Ko se sprošča dodaten del spektra za brezžične storitve, je bistvenega pomena, da storitve prizemne televizije in drugi akterji lahko ohranjajo obstoječe storitve. Stroški prehoda, nastali zaradi sprostitve dodatnega spektra, se lahko krijejo z licenčninami, kar bo izdajateljem radijskih in televizijskih programov dalo enake možnosti, kot jih že imajo v drugih delih spektra. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(22)

Večje možnosti mobilnih širokopasovnih storitev so nujne za zagotavljanje novih distribucijskih platform kulturnemu sektorju, s čimer se utira pot za uspešen prihodnji razvoj te panoge. Ko se sprošča dodaten del spektra za brezžične storitve, je bistvenega pomena, da storitve prizemne televizije in drugi akterji lahko ohranjajo obstoječe storitve. Stroški prehoda, nastali zaradi sprostitve dodatnega spektra, se lahko krijejo z licenčninami, kar bo izdajateljem radijskih in televizijskih programov dalo enake možnosti, kot jih že imajo v drugih delih spektra. [Sprememba 21]

| (23) | Brezžični sistemi dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, preraščajo obstoječe nelicenčne dodelitve v pasu 2,4 GHz in 5 GHz. Za zagotavljanje potreb naslednje generacije brezžične tehnologije so na primer potrebni širši kanali, ki omogočajo hitrosti, ki presegajo 1 Gb/s. Poleg tega bi bilo treba oceniti izvedljivost razširitve dodeljevanja nelicenčnega spektra za sisteme brezžičnega dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, kot določa Odločba Komisije 2005/513/ES (18), v zvezi z inventarjem obstoječih uporab in novih potreb po spektru ter glede na uporabo spektra za druge namene. [Spremembi 22 in 25] |
| --- | --- |

(23)

Brezžični sistemi dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, preraščajo obstoječe nelicenčne dodelitve v pasu 2,4 GHz in 5 GHz. Za zagotavljanje potreb naslednje generacije brezžične tehnologije so na primer potrebni širši kanali, ki omogočajo hitrosti, ki presegajo 1 Gb/s. Poleg tega bi bilo treba oceniti izvedljivost razširitve dodeljevanja nelicenčnega spektra za sisteme brezžičnega dostopa, vključno z radijskimi omrežji za lokalni dostop, kot določa Odločba Komisije 2005/513/ES (18), v zvezi z inventarjem obstoječih uporab in novih potreb po spektru ter glede na uporabo spektra za druge namene. [Spremembi 22 in 25]

| (24) | Čeprav bo radiodifuzija ostala pomembna platforma za distribucijo vsebine, saj je še vedno najbolj cenovno ugodna platforma za množično distribucijo, pa širokopasovne, fiksne in mobilne ter druge nove storitve kulturnemu sektorju ponujajo nove možnosti, da razširi število distribucijskih platform za zagotavljanje storitev na zahtevo in za izkoriščanje gospodarskega potenciala velikega povečanja prenosa podatkov. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(24)

Čeprav bo radiodifuzija ostala pomembna platforma za distribucijo vsebine, saj je še vedno najbolj cenovno ugodna platforma za množično distribucijo, pa širokopasovne, fiksne in mobilne ter druge nove storitve kulturnemu sektorju ponujajo nove možnosti, da razširi število distribucijskih platform za zagotavljanje storitev na zahtevo in za izkoriščanje gospodarskega potenciala velikega povečanja prenosa podatkov. [Sprememba 23]

| (25) | Podobno kot v primeru standarda GSM, ki se je zaradi zgodnjega in odločnega vseevropskega usklajevanja uspešno uveljavil po vsem svetu, bi si morala Unija prizadevati za določitev svetovne agende za prerazporeditve spektra v prihodnje, zlasti v najučinkovitejšem delu spektra. Dogovori, sprejeti na svetovni konferenci o radiokomunikacijah leta 2016, bodo ključnega pomena za zagotavljanje dogovorov na svetovni ravni in usklajevanje s sosednjimi tretjimi državami. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(25)

Podobno kot v primeru standarda GSM, ki se je zaradi zgodnjega in odločnega vseevropskega usklajevanja uspešno uveljavil po vsem svetu, bi si morala Unija prizadevati za določitev svetovne agende za prerazporeditve spektra v prihodnje, zlasti v najučinkovitejšem delu spektra. Dogovori, sprejeti na svetovni konferenci o radiokomunikacijah leta 2016, bodo ključnega pomena za zagotavljanje dogovorov na svetovni ravni in usklajevanje s sosednjimi tretjimi državami. [Sprememba 24]

| (26) | Ker so skupen pristop in ekonomije obsega ključni za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi se
  morali
  med državami članicami in s Komisijo za odobritve in postopke usklajeno
  opredeliti
  določeni pogoji. Pogoji bi
  morali predvsem zagotoviti novim uporabnikom dostop do nižjih frekvenčnih pasov prek dražb ali drugih natečajnih postopkov. Pogoji bi
  se lahko nanašali
  tudi
  na obveznosti pokrivanja, velikost spektrskega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do mobilnih virtualnih operaterjev omrežij (MVNO) ter trajanje pravic do uporabe. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe
  , lajšanje oblikovanja novih vseevropskih storitev
  in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, morajo ti pogoji veljati za spektrske pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali najamejo. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(26)

Ker so skupen pristop in ekonomije obsega ključni za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi se
  morali
  med državami članicami in s Komisijo za odobritve in postopke usklajeno
  opredeliti
  določeni pogoji. Pogoji bi
  morali predvsem zagotoviti novim uporabnikom dostop do nižjih frekvenčnih pasov prek dražb ali drugih natečajnih postopkov. Pogoji bi
  se lahko nanašali
  tudi
  na obveznosti pokrivanja, velikost spektrskega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do mobilnih virtualnih operaterjev omrežij (MVNO) ter trajanje pravic do uporabe. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe
  , lajšanje oblikovanja novih vseevropskih storitev
  in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, morajo ti pogoji veljati za spektrske pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali najamejo. [Sprememba 26]

| (27) | Tudi drugi sektorji bodo morda potrebovali dodaten spekter, npr. promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj,
  kultura,
  e-zdravje
  ,
  e-vključevanje
  ter civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, zaradi pogostejše uporabe prenosa videa in podatkov za hitro in učinkovitejšo nudenje pomoči
  Čim večje ustvarjanje sinergij
  in neposrednih povezav
  med spektrsko politiko in dejavnostmi na področju raziskav in razvoja ter opravljanje študij o radiofrekvenčni združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo prispevati k inovacijam.
  Ustrezne raziskovalne organizacije
  bi morale pomagati pri razvijanju tehničnih vidikov spektrskega urejanja, zlasti z zagotavljanjem testnih zmogljivosti, s katerimi bi se preverili modeli motenj, pomembni za zakonodajo Unije. Poleg tega bi bilo treba zaradi rezultatov raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (19) pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP), tj. pri kognitivnem radiu ali e-zdravju. Treba je zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivimi motnjami, da se lahko še naprej opravljajo dejavnosti na področju raziskav, razvoja in znanosti. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(27)

Tudi drugi sektorji bodo morda potrebovali dodaten spekter, npr. promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj,
  kultura,
  e-zdravje
  ,
  e-vključevanje
  ter civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, zaradi pogostejše uporabe prenosa videa in podatkov za hitro in učinkovitejšo nudenje pomoči
  Čim večje ustvarjanje sinergij
  in neposrednih povezav
  med spektrsko politiko in dejavnostmi na področju raziskav in razvoja ter opravljanje študij o radiofrekvenčni združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo prispevati k inovacijam.
  Ustrezne raziskovalne organizacije
  bi morale pomagati pri razvijanju tehničnih vidikov spektrskega urejanja, zlasti z zagotavljanjem testnih zmogljivosti, s katerimi bi se preverili modeli motenj, pomembni za zakonodajo Unije. Poleg tega bi bilo treba zaradi rezultatov raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (19) pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP), tj. pri kognitivnem radiu ali e-zdravju. Treba je zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivimi motnjami, da se lahko še naprej opravljajo dejavnosti na področju raziskav, razvoja in znanosti. [Sprememba 27]

| (28) | Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, ki gospodarneje izkorišča vire, npr. z 20-odstotnim izboljšanjem učinkovitosti virov. Pri tem ima pomembno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kar je poudarjeno tudi v digitalni agendi za Evropo. Predlagani ukrepi obsegajo pospešeno uvedbo sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa po vsej Uniji, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektrskih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabi energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke v podeželskih in odmaknjenih območjih. |
| --- | --- |

(28)

Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, ki gospodarneje izkorišča vire, npr. z 20-odstotnim izboljšanjem učinkovitosti virov. Pri tem ima pomembno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kar je poudarjeno tudi v digitalni agendi za Evropo. Predlagani ukrepi obsegajo pospešeno uvedbo sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa po vsej Uniji, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektrskih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabi energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke v podeželskih in odmaknjenih območjih.

| (29) | Zaščita javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji je ključna za dobro počutje državljanov in usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji. Čeprav je varovanje javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji že zajeto v Priporočilu Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (20), je bistveno
  doseči boljši vpogled v odzivanje živih organizmov na elektromagnetna polja in
  zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s skupinskimi učinki uporabe spektra v realnem življenju v različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno več vrst opreme.
  Države članice bi morale ob zagotavljanju ustrezne javne varnosti zagotoviti, da bodo zaščitni ukrepi tehnološko in storitveno nevtralni. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(29)

Zaščita javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji je ključna za dobro počutje državljanov in usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji. Čeprav je varovanje javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji že zajeto v Priporočilu Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (20), je bistveno
  doseči boljši vpogled v odzivanje živih organizmov na elektromagnetna polja in
  zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s skupinskimi učinki uporabe spektra v realnem življenju v različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno več vrst opreme.
  Države članice bi morale ob zagotavljanju ustrezne javne varnosti zagotoviti, da bodo zaščitni ukrepi tehnološko in storitveno nevtralni. [Sprememba 28]

| (30) | Bistveni cilji v javnem interesu, npr. varno življenje, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami.
  V usklajenem vseevropskem bloku radiofrekvenčnega spektra
  bi bilo treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter inovativne vseevropske ali medobratovalne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je že razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se v Uniji v naslednjih 5 do 10 letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah.
  Vsaka dodatna usklajena dodelitev spektra za javno zaščito in pomoč ob nesrečah pod 1 GHz bi morala vključevati tudi pregled možnosti za sprostitev ali delitev drugih frekvenčnih pasov spektra za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(30)

Bistveni cilji v javnem interesu, npr. varno življenje, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami.
  V usklajenem vseevropskem bloku radiofrekvenčnega spektra
  bi bilo treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter inovativne vseevropske ali medobratovalne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je že razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se v Uniji v naslednjih 5 do 10 letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah.
  Vsaka dodatna usklajena dodelitev spektra za javno zaščito in pomoč ob nesrečah pod 1 GHz bi morala vključevati tudi pregled možnosti za sprostitev ali delitev drugih frekvenčnih pasov spektra za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah. [Sprememba 29]

| (31) | Urejanje spektra ima zaradi lastnosti širjenja, mednarodnega značaja trgov, ki so odvisni od radijsko podprtih storitev, ter potrebe po izogibanju škodljivih motenj med državami veliko čezmejno in mednarodno razsežnost. Države članice morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso storiti vse potrebno, da v zadevah v svoji pristojnosti Unijo ustrezno zastopajo v mednarodnih ustanovah, pristojnih za usklajevanje spektra. Poleg tega sklicevanje na mednarodne sporazume v direktivah 2002/21/ES in 2002/20/ES, kakor sta bili spremenjeni z Direktivo 2009/140/ES, pomeni, da države članice ne bodo prevzele mednarodnih obveznosti, ki preprečujejo ali omejujejo izpolnjevanje obveznosti Unije. Poleg tega bi morala Unija pri politikah in pristojnostih Unije politično spodbujati pogajanja
  in zagotoviti, da Unija nastopa enotno
  v večstranskih pogajanjih,
  da bi pri uporabi spektra ustvarili svetovne sinergije in ekonomijo obsega,
  vključno z Mednarodno zvezo za telekomunikacije, pa zavzeti vlogo, ki ustreza pristojnosti, ki jo ima po pravu Unije za spektrske zadeve. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(31)

Urejanje spektra ima zaradi lastnosti širjenja, mednarodnega značaja trgov, ki so odvisni od radijsko podprtih storitev, ter potrebe po izogibanju škodljivih motenj med državami veliko čezmejno in mednarodno razsežnost. Države članice morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso storiti vse potrebno, da v zadevah v svoji pristojnosti Unijo ustrezno zastopajo v mednarodnih ustanovah, pristojnih za usklajevanje spektra. Poleg tega sklicevanje na mednarodne sporazume v direktivah 2002/21/ES in 2002/20/ES, kakor sta bili spremenjeni z Direktivo 2009/140/ES, pomeni, da države članice ne bodo prevzele mednarodnih obveznosti, ki preprečujejo ali omejujejo izpolnjevanje obveznosti Unije. Poleg tega bi morala Unija pri politikah in pristojnostih Unije politično spodbujati pogajanja
  in zagotoviti, da Unija nastopa enotno
  v večstranskih pogajanjih,
  da bi pri uporabi spektra ustvarili svetovne sinergije in ekonomijo obsega,
  vključno z Mednarodno zvezo za telekomunikacije, pa zavzeti vlogo, ki ustreza pristojnosti, ki jo ima po pravu Unije za spektrske zadeve. [Sprememba 30]

| (32) | Da se izpopolni trenutna praksa in na podlagi načel, ki jih je Svet 3. februarja 1992 opredelil v sklepih o postopkih, ki jih je treba upoštevati na svetovni upravni konferenci za radijske zveze, ki je potekala leta 1992, in kadar se na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah in drugih večstranskih pogajanjih obravnavajo načela in politične zadeve s pomembno razsežnostjo za Unijo, bi morala Unija poleg dolgoročnega cilja, da poleg držav članic postane članica Mednarodne zveze za telekomunikacije, uvesti nove postopke, s katerimi bo zaščitila svoje interese v mednarodnih pogajanjih; kot je določeno v Direktivi 2002/21/ES, lahko Komisija v ta namen Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga splošne cilje politike, pri čemer mora upoštevati mnenje Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG). |
| --- | --- |

(32)

Da se izpopolni trenutna praksa in na podlagi načel, ki jih je Svet 3. februarja 1992 opredelil v sklepih o postopkih, ki jih je treba upoštevati na svetovni upravni konferenci za radijske zveze, ki je potekala leta 1992, in kadar se na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah in drugih večstranskih pogajanjih obravnavajo načela in politične zadeve s pomembno razsežnostjo za Unijo, bi morala Unija poleg dolgoročnega cilja, da poleg držav članic postane članica Mednarodne zveze za telekomunikacije, uvesti nove postopke, s katerimi bo zaščitila svoje interese v mednarodnih pogajanjih; kot je določeno v Direktivi 2002/21/ES, lahko Komisija v ta namen Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga splošne cilje politike, pri čemer mora upoštevati mnenje Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG).

| (33) | Da bi preprečili vse večji pritisk na frekvenčni pas, rezerviran za satelitsko navigacijo in satelitske komunikacije, je treba v novem načrtu uporabe spektra zagotoviti širino njihovega frekvenčnega pasu.
  Na svetovni konferenci o telekomunikacijah, ki bo potekala leta 2012, bodo obravnavane določene za Unijo pomembne zadeve, npr. digitalna dividenda, znanstvene in meteorološke storitve, trajnostni razvoj in podnebne spremembe, satelitske komunikacije in uporaba spektra za Galileo (ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo (21) in Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema (22)) kakor tudi evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) (23) za izboljšano uporabo podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(33)

Da bi preprečili vse večji pritisk na frekvenčni pas, rezerviran za satelitsko navigacijo in satelitske komunikacije, je treba v novem načrtu uporabe spektra zagotoviti širino njihovega frekvenčnega pasu.
  Na svetovni konferenci o telekomunikacijah, ki bo potekala leta 2012, bodo obravnavane določene za Unijo pomembne zadeve, npr. digitalna dividenda, znanstvene in meteorološke storitve, trajnostni razvoj in podnebne spremembe, satelitske komunikacije in uporaba spektra za Galileo (ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo (21) in Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema (22)) kakor tudi evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) (23) za izboljšano uporabo podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. [Sprememba 31]

| (34) | Države članice
  bi bilo treba spodbujati, naj nadaljujejo z dvostranskimi pogajanji s sosednjimi tretjimi državami, vključno z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami, da bi izpolnile obveznosti Unije na področju usklajevanja frekvenc in poskusile doseči dogovore, ki bi lahko bili pozitiven zgled drugim državam članicam. Unija bi morala pomagati državam članicam s tehnično in politično podporo v dvostranskih in večstranskih
  pogajanjih s
  tretjimi državami, zlasti s
  sosednjimi državami ▐, vključno z ▐ državami kandidatkami
  in potencialnimi kandidatkami
  . To naj bi prav tako pomagalo preprečevati škodljive motnje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenčno uporabo spektra tudi prek meja Unije. Ukrepi so potrebni zlasti v pasovih 800 MHz in 3,4–3,8 GHz, da se zagotovita prehod na celične širokopasovne tehnologije in uskladitev spektra, ki je potrebna za posodobitev kontrole zračnega prometa. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(34)

Države članice
  bi bilo treba spodbujati, naj nadaljujejo z dvostranskimi pogajanji s sosednjimi tretjimi državami, vključno z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami, da bi izpolnile obveznosti Unije na področju usklajevanja frekvenc in poskusile doseči dogovore, ki bi lahko bili pozitiven zgled drugim državam članicam. Unija bi morala pomagati državam članicam s tehnično in politično podporo v dvostranskih in večstranskih
  pogajanjih s
  tretjimi državami, zlasti s
  sosednjimi državami ▐, vključno z ▐ državami kandidatkami
  in potencialnimi kandidatkami
  . To naj bi prav tako pomagalo preprečevati škodljive motnje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenčno uporabo spektra tudi prek meja Unije. Ukrepi so potrebni zlasti v pasovih 800 MHz in 3,4–3,8 GHz, da se zagotovita prehod na celične širokopasovne tehnologije in uskladitev spektra, ki je potrebna za posodobitev kontrole zračnega prometa. [Sprememba 32]

| (35) | Da se bodo cilji tega programa lahko dosegli, je pomembno, da se na ravni Unije pripravi ustrezen institucionalni okvir za usklajevanje spektrskega upravljanja in urejanja, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. Tak okvir lahko pripomore tudi k temu, da se usklajevanje spektra med državami članicami obravnava v okviru notranjega trga. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organizacijami za standardizacijo, inštituti za raziskave in CEPT. |
| --- | --- |

(35)

Da se bodo cilji tega programa lahko dosegli, je pomembno, da se na ravni Unije pripravi ustrezen institucionalni okvir za usklajevanje spektrskega upravljanja in urejanja, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. Tak okvir lahko pripomore tudi k temu, da se usklajevanje spektra med državami članicami obravnava v okviru notranjega trga. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organizacijami za standardizacijo, inštituti za raziskave in CEPT.

| (36) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu
  letno
  poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu
  letno
  poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih. [Sprememba 33]

| (37) | Pri pripravi tega predloga je Komisija kar največ upoštevala mnenje RSPG. |
| --- | --- |

(37)

Pri pripravi tega predloga je Komisija kar največ upoštevala mnenje RSPG.

| (38) | Ta sklep ne posega v varstvo, ki ga akterjem na trgu priznava Direktiva 2009/140/ES – [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(38)

Ta sklep ne posega v varstvo, ki ga akterjem na trgu priznava Direktiva 2009/140/ES – [Sprememba 34]

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilj
  in področje uporabe

1.
     S tem sklepom se uvede
  večletni
  program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki naj bi zagotovil strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra ter s tem delovanje notranjega trga.

2.
     
  Ta sklep zajema notranji trg v vseh politikah Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so, politika elektronskih komunikacij, politika raziskav, razvoja in inovacij, politika prometa, politika energije in avdiovizualna politika.

3.
     
  Ta sklep je v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti z direktivami 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES in 1999/5/ES, kakor tudi z Odločbo št. 676/2002/ES pa tudi z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ki so v skladu s pravom Unije in z ustreznimi mednarodnimi sporazumi, vključno z radiofrekvenčnimi predpisi Mednarodne zveza za telekomunikacije.

4.
     
  Ta sklep ne posega v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni v skladu s pravom Unije za izpolnitev ciljev, ki so v splošnem interesu, zlasti v zvezi z urejanjem vsebin in avdiovizualno politiko. [Sprememba 35]

Člen 2

Splošna regulativna načela

1.
     Države članice med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo dosledno uporabo naslednjih splošnih regulativnih načel po vsej Uniji, tj.:

| (a) | spodbujajo učinkovito uporabo spektra, da bi čim bolje zadovoljile vedno večje povpraševanje po frekvencah
  , upoštevajoč njegovo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

spodbujajo učinkovito uporabo spektra, da bi čim bolje zadovoljile vedno večje povpraševanje po frekvencah
  , upoštevajoč njegovo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost
  ;

▐

| (b) | uporabljajo
  najustreznejši, nediskriminatoren in
  najenostavnejši sistem odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo
  najustreznejši, nediskriminatoren in
  najenostavnejši sistem odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra;

| (c) | zagotavljajo
  razvoj
  notranjega trga
  in digitalnih storitev
  z zagotavljanjem učinkovite konkurence
  in enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev ter s spodbujanjem nastanka prihodnjih vseevropskih storitev; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo
  razvoj
  notranjega trga
  in digitalnih storitev
  z zagotavljanjem učinkovite konkurence
  in enakih vseevropskih konkurenčnih pogojev ter s spodbujanjem nastanka prihodnjih vseevropskih storitev;

| (d) | spodbujajo inovacije; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo inovacije;

| (e) | pri določanju tehničnih pogojev za uporabo spektra v celoti spoštujejo ustrezno zakonodajo Unije o učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje; |
| --- | --- |

(e)

pri določanju tehničnih pogojev za uporabo spektra v celoti spoštujejo ustrezno zakonodajo Unije o učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje;

| (f) | spodbujajo tehnološko in storitveno nevtralnost pri uporabi spektra. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(f)

spodbujajo tehnološko in storitveno nevtralnost pri uporabi spektra. [Sprememba 36]

2.
     
  Za elektronske komunikacije veljajo naslednja posebna načela v skladu s členi 8a, 9 in 9b Direktive 2002/21/ES in Odločbe št. 676/2002/ES:

| (a) | uporaba tehnološke in storitvene nevtralnosti pri uporabi spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter pri prenosu ali najemu posameznih pravic; |
| --- | --- |

(a)

uporaba tehnološke in storitvene nevtralnosti pri uporabi spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter pri prenosu ali najemu posameznih pravic;

| (b) | spodbujanje usklajevanja uporabe radijskih frekvenc v celotni Uniji skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe teh frekvenc
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje usklajevanja uporabe radijskih frekvenc v celotni Uniji skladno s potrebo po zagotovitvi njihove dejanske in učinkovite uporabe teh frekvenc
  ;

| (c) | lajšanje vse večjega prenosa podatkov in širokopasovnih storitev, zlasti s spodbujanje prožnosti, in spodbujanje inovacij, ob upoštevanju potrebe po preprečevanju škodljivih motenj in zagotavljanju tehnične kakovosti storitve; |
| --- | --- |

(c)

lajšanje vse večjega prenosa podatkov in širokopasovnih storitev, zlasti s spodbujanje prožnosti, in spodbujanje inovacij, ob upoštevanju potrebe po preprečevanju škodljivih motenj in zagotavljanju tehnične kakovosti storitve;

| (d) | ohranjanje in vzpostavljanje učinkovite konkurence tako, da se s predhodnimi ali naknadnimi ukrepi prepreči prekomerno kopičenje radijskih frekvenc, ki znatno ovira konkurenco. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(d)

ohranjanje in vzpostavljanje učinkovite konkurence tako, da se s predhodnimi ali naknadnimi ukrepi prepreči prekomerno kopičenje radijskih frekvenc, ki znatno ovira konkurenco. [Sprememba 37]

Člen 3

Cilji politike

Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi se osredotočile na prednostne naloge tega prvega programa, pri čemer podpirajo in izvajajo naslednje cilje politike:

| (a) | dodelijo mobilnemu prenosu podatkov zadosten in ustrezen spekter, ki bo do leta 2015 znašal vsaj 1 200 MHz, razen če v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra ni določeno drugače
  , s čimer podpirajo cilje politike Unije
  , da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu podatkov in tako omogočili razvoj komercialnih in javnih storitev, pri tem pa upoštevali pomembne cilje, ki so v splošnem interesu, kot sta kulturna raznolikost in medijski pluralizem
  ; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(a)

dodelijo mobilnemu prenosu podatkov zadosten in ustrezen spekter, ki bo do leta 2015 znašal vsaj 1 200 MHz, razen če v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra ni določeno drugače
  , s čimer podpirajo cilje politike Unije
  , da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po mobilnem prenosu podatkov in tako omogočili razvoj komercialnih in javnih storitev, pri tem pa upoštevali pomembne cilje, ki so v splošnem interesu, kot sta kulturna raznolikost in medijski pluralizem
  ; [Sprememba 38]

| (b) | premoščajo digitalno vrzel in uresničujejo cilje digitalne agende za Evropo, ki vsem prebivalcem Unije do leta 2020 zagotavlja dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo najmanj 30 Mb/s, in Uniji omogočajo, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(b)

premoščajo digitalno vrzel in uresničujejo cilje digitalne agende za Evropo, ki vsem prebivalcem Unije do leta 2020 zagotavlja dostop do širokopasovne povezave s hitrostjo najmanj 30 Mb/s, in Uniji omogočajo, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost; [Sprememba 39]

| (c) | Uniji omogočijo, da prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih storitvah elektronske komunikacije z odprtjem zadostnega dodatnega spektra v najbolj stroškovno učinkovitih pasovih, kar bo omogočilo splošno razpoložljivost teh storitev; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(c)

Uniji omogočijo, da prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih storitvah elektronske komunikacije z odprtjem zadostnega dodatnega spektra v najbolj stroškovno učinkovitih pasovih, kar bo omogočilo splošno razpoložljivost teh storitev; [Sprememba 40]

| (d) | zagotovijo priložnosti za komercialni sektor in javne storitve s povečanimi zmogljivostmi mobilnih širokopasovnih storitev; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo priložnosti za komercialni sektor in javne storitve s povečanimi zmogljivostmi mobilnih širokopasovnih storitev; [Sprememba 41]

| (e) | čim bolj podpirajo prožno uporabo spektra, s čimer spodbujajo inovacije in naložbe, pri tem pa
  po vsej Uniji dosledno
  upoštevajo načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti,
  da se zagotovijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji med tehnološkimi rešitvami, ki bi lahko bile sprejete, ter na podlagi ustrezne regulativne predvidljivosti
  odpirajo
  usklajen
  spekter za nove
  napredne tehnologije
  in zagotavljajo možnost trgovanja s spektrskimi pravicami
  ter tako ustvarjajo možnosti za oblikovanje vseevropskih storitev
  ; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(e)

čim bolj podpirajo prožno uporabo spektra, s čimer spodbujajo inovacije in naložbe, pri tem pa
  po vsej Uniji dosledno
  upoštevajo načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti,
  da se zagotovijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji med tehnološkimi rešitvami, ki bi lahko bile sprejete, ter na podlagi ustrezne regulativne predvidljivosti
  odpirajo
  usklajen
  spekter za nove
  napredne tehnologije
  in zagotavljajo možnost trgovanja s spektrskimi pravicami
  ter tako ustvarjajo možnosti za oblikovanje vseevropskih storitev
  ; [Sprememba 42]

| (f) | izkoriščajo koristi splošnih odobritev in povečujejo uporabo takih vrst odobritev, s čimer spodbujajo učinkovito uporabo spektra; |
| --- | --- |

(f)

izkoriščajo koristi splošnih odobritev in povečujejo uporabo takih vrst odobritev, s čimer spodbujajo učinkovito uporabo spektra;

| (g) | spodbujajo skupno uporabo pasivne infrastrukture, kadar je to sorazmerno in nediskriminatorno, kot je predvideno v členu 12 Direktive 2002/21/ES; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(g)

spodbujajo skupno uporabo pasivne infrastrukture, kadar je to sorazmerno in nediskriminatorno, kot je predvideno v členu 12 Direktive 2002/21/ES; [Sprememba 43]

| (h) | preprečujejo, da bi določeni ekonomski operaterji predhodno ali naknadno prekomerno kopičili radijske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco, s čimer ohranjajo in krepijo učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev
  , in sicer z odvzemom pravic do uporabe frekvenc ali z drugimi ukrepi oziroma z dodeljevanjem frekvenc na način, ki odpravlja izkrivljanje trga
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(h)

preprečujejo, da bi določeni ekonomski operaterji predhodno ali naknadno prekomerno kopičili radijske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco, s čimer ohranjajo in krepijo učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev
  , in sicer z odvzemom pravic do uporabe frekvenc ali z drugimi ukrepi oziroma z dodeljevanjem frekvenc na način, ki odpravlja izkrivljanje trga
  ; [Sprememba 44]

| (i) | po potrebi spodbujajo usklajevanje tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, ▐ s čimer zmanjšujejo razdrobljenost notranjega trga
  in v celoti izkoriščajo njegove možnosti, da se vzpostavijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji, kar bo pospešilo gospodarsko rast ter ekonomije obsega in povezanosti na ravni Unije
  ; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(i)

po potrebi spodbujajo usklajevanje tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, ▐ s čimer zmanjšujejo razdrobljenost notranjega trga
  in v celoti izkoriščajo njegove možnosti, da se vzpostavijo enaki vseevropski konkurenčni pogoji, kar bo pospešilo gospodarsko rast ter ekonomije obsega in povezanosti na ravni Unije
  ; [Sprememba 45]

| (j) | poenostavljajo razvoj standardov, ki omogočajo prožno in učinkovito uporabo spektra, ter povečujejo imunost sprejemnikov na motnje, s čimer preprečujejo škodljive motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, pri čemer še posebej upoštevajo skupinski učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in uporab; |
| --- | --- |

(j)

poenostavljajo razvoj standardov, ki omogočajo prožno in učinkovito uporabo spektra, ter povečujejo imunost sprejemnikov na motnje, s čimer preprečujejo škodljive motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, pri čemer še posebej upoštevajo skupinski učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in uporab;

| (k) | pri določanju tehničnih pogojev za razporeditev spektra v celoti upoštevajo rezultate raziskav o morebitnih učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje, ki so jih priznale ustrezne mednarodne organizacije
  , in jih uporabljajo na nevtralen način z vidika tehnologije in storitev;

  [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(k)

pri določanju tehničnih pogojev za razporeditev spektra v celoti upoštevajo rezultate raziskav o morebitnih učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje, ki so jih priznale ustrezne mednarodne organizacije
  , in jih uporabljajo na nevtralen način z vidika tehnologije in storitev;

  [Sprememba 46]

| (l) | zagotavljajo dostopnost novih potrošniških proizvodov in tehnologij za zagotovitev, da bodo potrošniki podprli prehod na digitalno tehnologijo in učinkovito izrabo digitalne dividende; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(l)

zagotavljajo dostopnost novih potrošniških proizvodov in tehnologij za zagotovitev, da bodo potrošniki podprli prehod na digitalno tehnologijo in učinkovito izrabo digitalne dividende; [Sprememba 47]

| (m) | zmanjšajo ogljični odtis Unije z okrepitvijo tehnične učinkovitosti brezžičnih komunikacijskih omrežij in naprav. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(m)

zmanjšajo ogljični odtis Unije z okrepitvijo tehnične učinkovitosti brezžičnih komunikacijskih omrežij in naprav. [Sprememba 48]

Člen 4

Povečana učinkovitost in prožnost

1.   Države članice do 1. januarja 2013 v skladu z Direktivo 2002/20/ES sprejmejo ukrepe za odobritev in razporeditev spektra, ki so
  si med seboj podobni in
  primerni za razvoj širokopasovnih storitev, npr. da zadevnim operaterjem po potrebi na podlagi posvetovanj v skladu s členom 12 dovolijo neposreden ali posreden dostop do sosednjih blokov spektra najmanj 10 MHz
  in tako omogočijo dosego najvišjih zmogljivosti in širokopasovnih hitrosti ter učinkovito konkurenco
  . [Sprememba 49]

2.   Države članice v sodelovanju s Komisijo spodbujajo skupinsko in skupno
  ter nelicenčno
  uporabo spektra.
  Poleg tega spodbujajo razvoj obstoječe in nove tehnologije, kot so geolokacijske podatkovne zbirke in kognitivni radio, na primer v območju belih lis, potem ko je bila opravljena ustrezna ocena učinka. Ta ocena učinka se izda v dvanajstih mesecih po začetku veljavnosti te direktive. [Sprememba 90]

3.   Države članice in Komisija sodelujejo, da bi – po potrebi na podlagi pooblastil, ki jih ustreznim organizacijam za standardizacijo podeli Komisija – razvile in uskladile standarde za radijsko opremo in telekomunikacijske terminale ter električno in elektronsko opremo in omrežja.
  Posebna pozornost se nameni tudi standardom za opremo, namenjeno invalidom, ne da bi jih prikrajšali za pravico do uporabe nestandardne opreme, če to želijo. Pri tem je posebnega pomena koordinacija usklajevanja in standardizacije spektra, da se uporabnikom omogoči neomejena uporaba naprav, odvisnih od radiofrekvenčnega spektra, na celotnem notranjem trgu. [Sprememba 51]

4.
     
  Države članice okrepijo raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju novih tehnologij, kot so kognitivne tehnologije, saj bi lahko njihov razvoj pomenil dodano vrednost v prihodnje v smislu učinkovitosti uporabe spektra. [Sprememba 52]

5.   Države članice zagotovijo, da z izbirnimi pogoji in postopki spodbujajo
  konkurenco in enake vseevropske konkurenčne pogoje,
  naložbe in učinkovito uporabo spektra
  kot javne dobrine, pa tudi soobstoj novih in obstoječih storitev in naprav
  .
  Poleg tega države članice spodbujajo sedanjo učinkovito uporabo spektra za omrežja in uporabniške aplikacije. [Sprememba 53]

6.   Da bi preprečila morebitno razdrobljenost notranjega trga zaradi različnih izbirnih pogojev in postopkov za usklajene spektrske pasove, ki so bili razporejeni za elektronske komunikacijske storitve in s katerimi je v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES dovoljeno trgovati v vseh državah članicah, Komisija v sodelovanju z državami članicami
  in v skladu z načelom subsidiarnosti določi primere najboljše prakse in spodbuja izmenjavo informacij za te pasove in
  za take pasove pripravi smernice za odobritvene pogoje in postopke,
  na primer
  o skupni uporabi infrastrukture in pogojih za pokrivanje
  , da bi zagotovili enake vseevropske konkurenčne pogoje, nastale na podlagi načel tehnične in storitvene nevtralnosti
  . [Sprememba 54]

7.   Da bi zagotovile učinkovito uporabo spektrskih pravic in preprečile kopičenje spektra, države članice po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno s finančnimi sankcijami
  , uvedbo finančnih spodbud in
  odvzemom pravic. [Sprememba 55]

8.
     
  Ukrepi, ki jih morajo sprejeti države članice na podlagi odstavka 1, se sprejmejo poleg skorajšnje sprostitve pasu 900 MHz v skladu z direktivo o GSM in na način, ki bo spodbujal konkurenco. Ti ukrepi se sprejmejo na nediskriminatoren način in ne smejo izkrivljati konkurence v korist operaterjev, ki že obvladujejo trg. [Sprememba 56]

Člen 5

Konkurenca

1.   Države članice ohranjajo in spodbujajo učinkovito konkurenco ter preprečujejo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  tako na notranjem trgu kot na posameznih nacionalnih trgih
  . [Sprememba 57]

2.   Da bi države članice
  v celoti
  izpolnile obveznosti iz prvega odstavka v celoti in zlasti zagotovile, da
  dodelitev,
  kopičenje, prenosi in spremembe pravic do uporabe radijskih frekvenc ne izkrivljajo konkurence,
  pred načrtovano dodelitvijo spektra natančno preučijo, ali bi dodelitev utegnila izkriviti ali zmanjšati konkurenco na zadevnih trgih mobilnih komunikacij, pri tem pa upoštevajo obstoječe pravice do spektra, ki jih imajo ustrezni operaterji na trgu. Če bi dodelitev spektra utegnila izkriviti ali zmanjšati konkurenco, države članice
  sprejmejo
  najprimernejše
  ukrepe
  za spodbujanje učinkovite konkurence in vsaj enega od naslednjih ukrepov
  , ki ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci: [Sprememba 58]

| (a) | Države članice lahko omejijo količino spektra, za katero so bile pravice do uporabo dodeljene ▐ operaterju, ali uvedejo dodatne pogoje za take pravice do uporabe, npr. zagotavljanje širokopasovnega dostopa
  , nacionalnega ali regionalnega gostovanja
  v določenih pasovih in določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, npr. v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(a)

Države članice lahko omejijo količino spektra, za katero so bile pravice do uporabo dodeljene ▐ operaterju, ali uvedejo dodatne pogoje za take pravice do uporabe, npr. zagotavljanje širokopasovnega dostopa
  , nacionalnega ali regionalnega gostovanja
  v določenih pasovih in določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, npr. v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve; [Sprememba 59]

| (b) | Države članice lahko rezervirajo del spektrskega pasu ali skupine pasov za dodelitev novim uporabnikom, ki jim spekter še ni bil dodeljen ali ki jim je bilo dodeljenega veliko manj spektra, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med prvimi udeleženci na trgu mobilnih komunikacij ter novimi udeleženci z zagotovitvijo dostopa do nižjih spektrskih pasov pod enakimi pogoji; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

Države članice lahko rezervirajo del spektrskega pasu ali skupine pasov za dodelitev novim uporabnikom, ki jim spekter še ni bil dodeljen ali ki jim je bilo dodeljenega veliko manj spektra, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med prvimi udeleženci na trgu mobilnih komunikacij ter novimi udeleženci z zagotovitvijo dostopa do nižjih spektrskih pasov pod enakimi pogoji; [Sprememba 60]

| (c) | Države članice lahko zavrnejo dodelitev novih pravic do uporabe, dovolijo nove uporabe spektra v določenih pasovih ali uvedejo dodatne pogoje za dodelitev novih pravic uporabe ali odobritev novih uporab spektra, če bi določeni ekonomski operaterji kopičili spektrske frekvence
  , v primerih, kadar bi tako kopičenje
  utegnilo bistveno ovirati konkurenco; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(c)

Države članice lahko zavrnejo dodelitev novih pravic do uporabe, dovolijo nove uporabe spektra v določenih pasovih ali uvedejo dodatne pogoje za dodelitev novih pravic uporabe ali odobritev novih uporab spektra, če bi določeni ekonomski operaterji kopičili spektrske frekvence
  , v primerih, kadar bi tako kopičenje
  utegnilo bistveno ovirati konkurenco; [Sprememba 61]

| (d) | Države članice lahko prepovejo določene prenose pravic do uporabe, za katere se nacionalni nadzor ali nadzor Unije nad združevanjem ne opravlja, ali zanje uvedejo pogoje, če bi ti na notranjem trgu ali njegovem bistvenem delu bistveno ovirali učinkovito konkurenco; |
| --- | --- |

(d)

Države članice lahko prepovejo določene prenose pravic do uporabe, za katere se nacionalni nadzor ali nadzor Unije nad združevanjem ne opravlja, ali zanje uvedejo pogoje, če bi ti na notranjem trgu ali njegovem bistvenem delu bistveno ovirali učinkovito konkurenco;

| (e) | Države članice lahko veljavne pravice po potrebi spremenijo v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES, da bi preprečile, da bi določeni ekonomski operaterji naknadno prekomerno kopičili spektrske frekvence
  , kar bi utegnilo izkrivljati
  konkurenco. [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(e)

Države članice lahko veljavne pravice po potrebi spremenijo v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES, da bi preprečile, da bi določeni ekonomski operaterji naknadno prekomerno kopičili spektrske frekvence
  , kar bi utegnilo izkrivljati
  konkurenco. [Sprememba 62]

3.
     
  Če države članice želijo sprejeti kakršnekoli ukrepe, kot so ukrepi iz odstavka 2, to storijo tako, da določijo pogoje v skladu s postopkom za določanje ali spreminjanje pogojev za pravice do uporabe spektra iz Direktive 2002/20/ES. [Sprememba 63]

4.   Države članice zagotovijo, da se pri odobritvenih in izbirnih postopkih izognejo zamudam,
  delujejo nediskriminatorno
  ter spodbujajo učinkovito konkurenco
  , in sicer tako, da v korist državljanov in potrošnikov v Uniji preprečijo vse morebitne protikonkurenčne izide
  . [Sprememba 64]

Člen 6

Spekter za brezžične širokopasovne komunikacije

1.   Ne glede na načeli storitvene in tehnološke nevtralnosti države članice v sodelovanju s Komisijo sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je v Uniji razporejenega dovolj
  usklajenega
  spektra za doseganje pokritosti in zmogljivosti,
  s čimer Uniji omogoča najhitrejšo širokopasovno storitev na svetu,
  da lahko brezžične uporabe
  in evropska vodilna vloga v novih storitvah
  učinkovito prispevajo
  h gospodarski rasti in
  doseganju cilja, da bodo vsi državljani do leta 2020 imeli širokopasovni dostop hitrosti najmanj 30 Mbps. [Sprememba 65]

2.   Države članice do 1. januarja 2012
  zagotovijo razpoložljivost pasov
  , določenih v odločbah 2008/477/ES (2,5–2,69 GHz), 2008/411/ES (3,4–3,8 GHz) in 2009/766/ES (900/1 800 MHz)
  , da bi spodbujala širšo razpoložljivost brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov v Uniji, brez poseganja v obstoječe in prihodnje uvajanje drugih storitev, ki imajo enak dostop do tega spektra pod pogoji iz navedenih odločb Komisije
  . [Sprememba 66]

3.
     
  Države članice spodbujajo, da ponudniki elektronskih komunikacij sproti nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi ustvarili svoje deleže dobička. [Sprememba 67]

4.   Države članice do 1. januarja 2013 zagotovijo razpoložljivost pasu 800 MHz za elektronske komunikacijske storitve v skladu z usklajenimi tehničnimi pogoji, določenimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES.
  V izjemnih primerih
  lahko Komisija
  zaradi utemeljenih tehničnih ali zgodovinskih razlogov
  do
  konca
  leta 2015 odobri posamezne izjeme
  v odgovor na ustrezno utemeljeno vlogo zadevne države članice
  .
  Če težave pri čezmejnem usklajevanju frekvenc z eno ali več tretjimi državami nadalje preprečujejo razpoložljivost pasu, lahko Komisija odobri posebna letna odstopanja, dokler take ovire niso odpravljene.
  V skladu s členom 9 Direktive 2002/21/ES Komisija v sodelovanju z državami članicami pregleduje uporabo spektra pod 1 GHz in oceni, ali se lahko sprosti
  in zagotovi
  dodaten spekter ▐. [Sprememba 68]

5.
     
  Komisija naj v sodelovanju z državami članicami na ustrezni ravni sprejme ukrepe za nadaljnje usklajevanje in uporabo frekvenčnega pasu 1,5 GHz in frekvenčnega pasu 2,3 GHz za brezžične širokopasovne storitve.

Komisija redno spremlja potrebe po zmogljivostih brezžičnih širokopasovnih storitev in ob sodelovanju z državami članicami najpozneje do 1. januarja 2015 oceni, ali obstaja potreba po ukrepanju za uskladitev dodatnih pasov spektra, kot je pas 700 MHz. V tej oceni upošteva razvoj tehnologij spektra, tržne izkušnje z novimi storitvami, morebitne prihodnje potrebe prizemne radiodifuzije in pomanjkanje spektra v drugih pasovih, primernih za pokrivanje z brezžično širokopasovno povezavo.

Države članice lahko skladno z nacionalnim pravom po potrebi zagotovijo ustrezno nadomestilo za stroške prehoda ali prerazporeditve uporabe spektra. [Sprememba 69]

6.   
  Komisija
  v sodelovanju
  z državami članicami zagotovi
  , da se v redko naseljenih območjih spodbuja zagotavljanje odstopa do širokopasovnih ▐ storitev, ki uporabljajo pas 800 MHz,
  na primer
  z obveznostmi pokrivanja
  , doseženimi na podlagi načel tehnološke in storitvene nevtralnosti.

Države članice v sodelovanju s Komisijo
  preučijo načine in
  , kadar je primerno,
  sprejmejo
  tehnične in regulativne
  ukrepe, s katerimi zagotovijo, da sprostitev pasu 800 MHz ne vpliva negativno na uporabnike storitev za izdelavo programov in posebnih učinkov (PMSE). [Sprememba 70]

7.
     
  Komisija v sodelovanju z državami članicami oceni izvedljivost razširitve dodelitev nelicenčnega spektra za sisteme brezžičnega dostopa, vključno z radijskimi omrežji za krajevni dostop, celotnemu pasu 5 GHz kot določa Odločba 2005/513/ES.

Komisijo se poziva, naj uresničuje sprejeto usklajeno agendo na ustreznih mednarodnih forumih, zlasti na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah Mednarodne zveza za telekomunikacije. [Sprememba 71]

8.   Komisija je pozvana, da v skladu s členom 9b(3) Direktive 2002/21/ES kot prednostno nalogo sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da države članice dovolijo trgovanje s pravicami do uporabe spektra v Uniji v usklajenih pasovih 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz in 3,4–3,8 GHz
  ter sprostijo druge dodatne dele spektra za mobilne storitve brez poseganja v obstoječe in prihodnje izvajanje drugih storitev, ki imajo enak dostop do tega spektra pod pogoji iz odločbe Komisije, sprejetih na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES
  . [Sprememba 72]

9.   
  Da bi vsem državljanom zagotovile napredne digitalne storitve, vključno s širokopasovnimi, zlasti na odmaknjenih in redko poseljenih območjih, lahko države članice in
  Komisija
  raziščejo razpoložljivost zadostnega spektra
  za zagotavljanje
  širokopasovnih
  satelitskih storitev
  , ki omogočajo
  dostop do interneta ▐. [Sprememba 73]

10.
     
  Države članice ob sodelovanju s Komisijo preučijo možnost širitve razpoložljivosti in uporabe pikocelic in femtocelic. V celoti upoštevajo potencial teh baznih postaj celičnih omrežij ter skupno in nelicenčno uporabo spektra, da se zagotovi podlaga za brezžična zankasta omrežja, ki so lahko odločilna za premoščanje digitalne vrzeli. [Sprememba 92]

Člen 7

Potrebe po spektru pri drugih politikah brezžične komunikacije

Države članice v sodelovanju s Komisijo v podporo nadaljnjega razvoja inovativnih avdiovizualnih medijev in drugih storitev za državljane Unije ob upoštevanju gospodarskih in družbenih koristi digitalnega enotnega trga zagotovijo dovolj razpoložljivega spektra za satelitsko in prizemno zagotavljanje teh storitev. [Sprememba 75]

Člen 8

Potrebe po spektru pri
  drugih
  določenih politikah Unije

1.   Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra in zaščitijo radijske frekvence, potrebne za opazovanje Zemeljske atmosfere in površine, ki omogočajo razvoj in izkoriščanje vesoljskih aplikacij ter izboljšujejo prometne sisteme, zlasti za globalni civilni navigacijski satelitski sistem Galileo, program za globalno spremljanje okolja in varnosti GMES ter inteligentne sisteme za varnost v prometu in njegovo upravljanje.

2.   Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi študije in preuči, ali je mogoče osnovati odobritvene sisteme, ki bi s prihranjeno energijo pri uporabi spektra in zagotavljanjem spektra za brezžične tehnologije, ki imajo potencial prihranka energije
  in izboljšanje učinkovitosti drugih distribucijskih mrež, kot je vodovod
  , prispevali k nizkoogljični politiki. [Sprememba 77]

3.   Komisija ▐ zagotovi, da se pod usklajenimi pogoji
  in v usklajenih pasovih za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah
  zagotovi dovolj spektra
  in sprejmejo ukrepi
  , da se spodbuja razvoj varnostnih storitev in prosti pretok z njimi povezanih naprav ter razvoj inovativnih medobratovalnih rešitev za civilno ▐ zaščito
  in
  pomoč ob nesrečah.
  Komisija v zvezi s tem preuči možnost uporabe vojaških frekvenc za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah, da bi zagotovila učinkovito uporabo spektra. [Sprememba 78]

4.   Države članice in Komisija pregledujejo potrebe znanstvene
  in akademske
  skupnosti po spektru in z njo sodelujejo, opredelijo vrsto raziskovalnih in razvojnih pobud ter inovativne uporabe z morebitnim velikim družbeno-gospodarskim vplivom in/ali naložbenim potencialom ter za take uporabe pod usklajenimi pogoji in z najmanjšim upravnim bremenom zagotovijo, da je razporejenega dovolj spektra. [Sprememba 79]

5.
     
  Države članice skušajo v sodelovanju s Komisijo določiti minimalni sklop usklajenih glavnih frekvenčnih pasov za izdelavo PMSE v Uniji v skladu s cilji Unije glede izboljšanja povezanosti med notranjim trgom in dostopom do kulture. Ti usklajeni pasovi morajo biti na frekvenci 1 GHz ali višjih frekvencah. [Sprememba 80]

6.
     
  Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra za naprave za RFID (radiofrekvenčno identifikacijo) in druge brezžične komunikacijske tehnologije v povezavi z internetom stvari ter si prizadevajo za standardizacijo razporeditve spektra za komunikacije v okviru interneta stvari v vseh državah članicah. [Sprememba 81]

Člen 9

Inventar in spremljanje obstoječih uporab in novih potreb po spektru

1.   Komisija ▐ pripravi inventar obstoječe uporabe
  celotnega radijskega
  spektra
  , države članice pa ji v ta namen zagotovijo vse potrebne dejanske podatke.

Informacije
  držav članic so dovolj podrobne, da omogočijo, da se z inventarjem oceni učinkovitost
  uporabe spektra
  ter opredelijo morebitne prihodnje možnosti za usklajevanje spektra, da bi podprli politike Unije
  .

Na začetku ta inventar vključuje frekvence
  v območju od 300 MHz do 3 GHz
  , kasneje pa sledijo frekvence od 6 GHz do 70 GHz
  .

Po potrebi države članice zagotovijo informacije na podlagi licence z vključitvijo komercialnega in javnega sektorja brez poseganja v neposredovanje poslovno občutljivih in zaupnih informacij. [Sprememba 82]

2.   Inventar iz odstavka 1
  na podlagi jasno opredeljenih in preglednih meril in metod
  omogoča oceniti tehnično učinkovitost obstoječih uporab spektra ter opredeliti neučinkovite tehnologije in uporabe, neuporabljen ali neučinkovito uporabljen spekter ter priložnosti za skupno uporabo spektra
  na podlagi preglednih, jasnih in skupaj opredeljenih ocenjevalnih meril in metodologij
  .
  Poleg tega zagotavlja tudi, da se v primerih, ko uporaba ni optimalna, sprejmejo ukrepi za čim učinkovitejšo uporabo.
  Pri tem se na podlagi povpraševanja potrošnikov in operaterjev upoštevajo prihodnje potrebe po spektru
  , tudi dolgoročne,
  in možnosti za zadovoljitev takih potreb. [Sprememba 83]

3.   Inventar iz odstavka 1 vsebuje različne vrste uporabe spektra pri zasebnih in javnih uporabnikih ter omogoča opredeliti spektrske pasove, ki bi se lahko dodelili ali ponovno razporedili, da se poveča njihova učinkovita uporaba, spodbujajo inovacije in poveča konkurenčnost na notranjem trgu, kar bi koristilo tako zasebnim kot javnim uporabnikom, pri čemer je treba upoštevati morebiten pozitivni in negativni učinek na obstoječe uporabnike takih pasov.

4.
     
  Inventar vsebuje tudi poročilo o ukrepih držav članic za uresničitev sklepov na ravni Unije o uskladitvi in uporabi posebnih frekvenčnih pasov. [Sprememba 84]

Člen 10

Mednarodna pogajanja

1.   V skladu z ustrezno zakonodajo Unije, med drugim z načeloma notranje in zunanje pristojnosti, Unija sodeluje v mednarodnih pogajanjih o zadevah, ki se nanašajo na spekter, na katerih zastopa svoje interese
  in zagotovi, da ima Unija skupno stališče
  . [Sprememba 85]

2.   Države članice zagotovijo, da so mednarodni sporazumi v okviru Mednarodne zveze za telekomunikacije, katerih pogodbenice so, v skladu z veljavno zakonodajo Unije, zlasti z ustreznimi pravili in načeli regulativnega okvira Unije za elektronske komunikacije.

3.   Države članice zagotovijo, da mednarodni predpisi dovoljujejo popolno uporabo frekvenčnih pasov za namene, za katere so bili določeni z zakonodajo Unije, in da je za
  izvajanje sektorskih politik
  Unije zagotovljeno dovolj ustrezno zaščitenega spektra. [Sprememba 86]

4.   
  Da bi
  Unija
  razrešila vprašanja usklajevanja spektra, ki bi sicer
  državam članicam
  preprečevala izvajanje obveznosti spektrske politike in upravljanja spektra po pravu Unije,
  zagotovi politično in tehnično podporo v dvostranskih
  in večstranskih
  pogajanjih s
  tretjimi državami, zlasti s
  sosednjimi tretjimi državami ▐, vključno z ▐ državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, da se razrešijo vprašanja, ki se nanašajo na usklajevanje spektra, ki državam članicam preprečujejo izvajanje obveznosti spektrske politike in upravljanja spektra po zakonodaji Unije. Unija podpira prizadevanja tretjih držav za upravljanje spektra, ki je v skladu z njenim upravljanjem spektra, s čimer varuje cilje Unije na področju spektrske politike. [Sprememba 87]

5.   Pri pogajanjih s tretjimi državami so države članice zavezane upoštevati obveznosti po zakonodaji Unije. Pri podpisovanju ali siceršnjem sprejemanju mednarodnih obveznosti, ki se nanašajo na spekter, države članice podpisu ali drugemu dejanju, s katerim izrazijo sprejemanje, priložijo skupno izjavo, s katero se zavežejo, da bodo take mednarodne sporazume ali zaveze izvajale v skladu z obveznostmi iz pogodb.

Člen 11

Sodelovanje različnih ustanov

1.   Komisija in države članice med seboj sodelujejo, da bi okrepile veljavni institucionalni okvir in s tem usklajevanje pri upravljanju spektra na ravni Unije, vključno v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, ter tako razvile notranji trg in zagotovile, da so cilji Unije na področju spektrske politike doseženi v celoti. V skladu s členom 10 si prizadevajo spodbujati interese Unije, ki se nanašajo na spekter, zunaj Unije.

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da organizacije za standardizacijo, CEPT in Skupno raziskovalno središče Komisije med seboj tesno sodelujejo pri vseh tehničnih zadevah, kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe spektra. V ta namen ohranjajo ustrezno povezanost med upravljanjem spektra in njegovo standardizacijo na način, s katerim krepijo notranji trg.

Člen 12

Javno posvetovanje

Komisija po potrebi organizira javna posvetovanja, na katerih zbere mnenja vseh zainteresiranih strani ter splošno mnenje javnosti o uporabi spektra v Uniji.

Člen 13

Poročanje

Komisija do 31. decembra 2015 pregleda uporabo programa za politiko radiofrekvenčnega spektra
  . Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  letno
  poroča o dejavnostih in ukrepih na podlagi tega sklepa. [Sprememba 88]

Člen 14

Obveščanje

Če v predhodnih členih ni določeno drugače, države članice te usmeritve in cilje politike uporabljajo do 1. julija 2015.

Komisiji zagotovijo vse informacije, potrebne za pregled uporabe tega sklepa.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.

2

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

3

(4)  

  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

4

UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

(5)  

  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(6)  

  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

6

UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(7)  

  UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

7

UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

(8)  

  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

8

UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(9)  KOM(2010)0245.

9

(10)  

  UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

10

UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

(11)  UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

11

(12)  Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500 – 2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 163, 24.6.2008, str. 37).

12

(13)  Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400 – 3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 144, 4.6.2008, str. 77).

13

(14)  Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (UL L 274, 20.10.2009, str. 32).

14

(15)  

  UL L 274, 20.10.2009, str. 25.

15

UL L 274, 20.10.2009, str. 25.

(16)  

  UL L 117, 11.5.2010, str. 95.

16

UL L 117, 11.5.2010, str. 95.

(17)  

  UL L 308, 24.11.2009, str. 24.

17

UL L 308, 24.11.2009, str. 24.

(18)  
  Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (UL L 187, 19.7.2005, str. 22).

18

Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (UL L 187, 19.7.2005, str. 22).

(19)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

19

(20)  

  UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

20

UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

(21)  UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

21

(22)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

22

(23)  UL L 276, 20.10.2010, str. 1.

23

---