# Euroopan unionin C 309/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.309.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 309 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta12. lokakuuta 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.309.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 309

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta12. lokakuuta 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 23. istunto pidettiin Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012. |
| 2012/C 309/01 | Maanantaina 28. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2012/C 309/02 | Tiistaina 29. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2012/C 309/03 | Keskiviikkona 30. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 23. istunto pidettiin Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen 23. istunto pidettiin Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012.

2012/C 309/01

Maanantaina 28. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2012/C 309/02

Tiistaina 29. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2012/C 309/03

Keskiviikkona 30. toukokuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous Edustajakokouksen 23. istunto pidettiin Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012.

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/1

---

MAANANTAINA 28. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 309/01

Sisältö

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP101.145) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. täysistunnon kahden viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 145, 23. toukokuuta 2012) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 27. toukokuuta 2012 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausuma |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye -menettely |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Yhteisesittelijät: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) ja David Martin |
| --- | --- |

8.

Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) ja David Martin

MAANANTAINA 28. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Horsensin pormestari Peter Sørensen, Tanskan kansankäräjien puhemies Mogens Lykketoft, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Musikari Kombo, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel ja Tanskan pääministeri Helle Thorning-Schmidt.

(Istunto keskeytettiin klo 12.30 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että ei-parlamentaaristen edustajien hyväksymiseksi oli esitetty kolme pyyntöä. Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Fidžin suurlähettiläs Peceli V. Vocea ja Madagaskarin siirtymävaiheen kongressin puhemies Mamy Rakotoarivelo hyväksyttiin poikkeuksellisesti ylivoimaisten esteiden takia.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP101.145)

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. täysistunnon kahden viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 145, 23. toukokuuta 2012)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 27. toukokuuta 2012 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 27. toukokuuta 2012 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Sotilasvallankaappausten AKT-maiden demokratialle ja poliittiselle vakaudelle jälleen aiheuttamat uhat ja kansainvälisen yhteisön rooli |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Sotilasvallankaappausten AKT-maiden demokratialle ja poliittiselle vakaudelle jälleen aiheuttamat uhat ja kansainvälisen yhteisön rooli

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Talouskumppanuussopimusten arviointi (valiokunta päättää lopullisen otsikon) |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Talouskumppanuussopimusten arviointi (valiokunta päättää lopullisen otsikon)

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Terveydenhoitoalan henkilöstövoimavarat AKT-maissa |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Terveydenhoitoalan henkilöstövoimavarat AKT-maissa

| b) | Sudania ja Etelä-Sudania koskeva päätöslauselma korvataan yhteispuheenjohtajien julkilausumalla. |
| --- | --- |

b)

Sudania ja Etelä-Sudania koskeva päätöslauselma korvataan yhteispuheenjohtajien julkilausumalla.

| c) | Guinea-Bissaun tilanteesta käydään keskustelu ilman päätöslauselmaa. |
| --- | --- |

c)

Guinea-Bissaun tilanteesta käydään keskustelu ilman päätöslauselmaa.

| d) | Kahdeksas alueellinen kokous pidetään Samoassa 18.–20. heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

d)

Kahdeksas alueellinen kokous pidetään Samoassa 18.–20. heinäkuuta 2012.

| e) | Kaikki alueelliset kokoukset pidetään järjestävän maan parlamentissa aina kun se vain on mahdollista. Käsiteltävien aiheiden määrää rajoitetaan, jotta niitä voidaan käsitellä keskusteluissa perusteellisemmin ja antaa kaikille jäsenille mahdollisuus kertoa näkemyksensä. |
| --- | --- |

e)

Kaikki alueelliset kokoukset pidetään järjestävän maan parlamentissa aina kun se vain on mahdollista. Käsiteltävien aiheiden määrää rajoitetaan, jotta niitä voidaan käsitellä keskusteluissa perusteellisemmin ja antaa kaikille jäsenille mahdollisuus kertoa näkemyksensä.

| f) | Fidžiin tehdään tiedonhankintamatka heti alueellisen kokouksen jälkeen. Tarkka ajankohta päätetään myöhemmin, mutta se sijoittuu aikavälille 22.–25. heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

f)

Fidžiin tehdään tiedonhankintamatka heti alueellisen kokouksen jälkeen. Tarkka ajankohta päätetään myöhemmin, mutta se sijoittuu aikavälille 22.–25. heinäkuuta 2012.

| g) | Jos Afrikan unioni ottaa käyttöön pitkän aikavälin vaalitarkkailuvaltuuskunnan, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaalitarkkailuvaltuuskunta lähetetään Angolaan. Vaalitarkkailuvaltuuskunnat voidaan lähettää Kongon tasavaltaan ja Itä-Timoriin edellyttäen, että siihen saadaan kutsu. |
| --- | --- |

g)

Jos Afrikan unioni ottaa käyttöön pitkän aikavälin vaalitarkkailuvaltuuskunnan, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaalitarkkailuvaltuuskunta lähetetään Angolaan. Vaalitarkkailuvaltuuskunnat voidaan lähettää Kongon tasavaltaan ja Itä-Timoriin edellyttäen, että siihen saadaan kutsu.

| h) | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan oli määrä toimittaa edustajakokoukselle EU:n kalastuspolitiikan uudistusta ja sen vaikutuksia AKT-maihin käsittelevä julkilausuma hyväksyttäväksi suurella ääntenenemmistöllä. |
| --- | --- |

h)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan oli määrä toimittaa edustajakokoukselle EU:n kalastuspolitiikan uudistusta ja sen vaikutuksia AKT-maihin käsittelevä julkilausuma hyväksyttäväksi suurella ääntenenemmistöllä.

Yhteispuheenjohtaja antoi tunnustusta Horsensin entiselle pormestarille Jan Trøjborgille, joka kuoli 6. toukokuuta 2012.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että Naisten foorumi oli kokoontunut 26. toukokuuta 2012. Sen yhteispuheenjohtajina olivat toimineet Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) ja Zita Gurmai. Foorumi oli käsitellyt aihetta "naisten asema maaseudun kehittämisessä ja naisten pääsy terveyspalvelujen piiriin maaseudulla".

Kymmenennen Euroopan kehitysrahaston kautta 2008–2013 koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä maaohjelmat oli toimitettu asianosaisten AKT-maiden valtuuskuntien johtajille käsiteltäviksi AKT-maiden parlamenteissa.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina 29. toukokuuta klo 12.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina 29. toukokuuta klo 12.00.

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 30. toukokuuta 2012 klo 10.00 kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 30. toukokuuta 2012 klo 10.00 kirjallisesti.

4.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausuma

Komission jäsen esitti kestävää kehitystä, energiaa ja Rio+20 -huippukokousta koskevan lausuman, jossa hän korosti muun muassa, että kestävyys ja terve resurssien hallinta ovat keskeisessä asemassa EU:n kehityspolitiikassa. Nämä tekijät ovat EU:n muutossuunnitelman täytäntöönpanon ytimessä ja ovat EU:n tavoitteita Rio+20 -huippukokouksessa ja yhteisessä AKT–EU-ministerineuvoston kokouksessa Vanuatussa. Ilmastonmuutos aiheuttaa vielä yhden kiireellisen ongelman: resurssien niukkuuden. Komissio ehdotti keskittymistä vihreään talouteen, joka tarjoaa tulevaisuudessa elämän tukipylväät eli veden, energian, maan ja ekosysteemit metsät mukaan lukien, meriympäristön, ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden. Köyhyyden poistaminen, elintarviketurvallisuus, katastrofivalmius ja -palautuvuus sekä ihmisten terveys ja toimeentulo riippuvat niistä.

5.   Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye -menettely

Puheenvuorot: Olle Schmidt, Fiona Hall, Assarid Imbarcaouane (Mali), Mariya Nedelcheva, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibia), Rabindre T. Parmessar (Suriname), Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Tšad), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Simon Dieuseul Desras (Haiti), Komi Selom Klassou (Togo), Soubaneh Attaye Ali (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Edwin Banda (Malawi) ja Moses Kollie (Liberia).

Komission jäsen käsitteli useita, mm. seuraavia aiheita: kehityksen rahoittaminen, EU:n jäsenvaltioiden väliset erot sitoumuksissa vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen vaadittavaan rahoitukseen, energian saanti ja energiatehokkuus, al-Qaida Sahalin alueella, yhteisen maatalouspolitiikan uudistus ja kehityspolitiikan johdonmukaisuus, EU:n "erilaistaminen" uudessa kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä (DCI) ja tuleva tuki keskitulotason maille (MIC), haavoittuvuus ja syrjäinen sijainti mahdollisina perusteina "erilaistamiselle", talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut ja käytettävissä oleva aika saada ne päätökseen, EKR:n suuntaviivat, elintarvikehuolto ja biopolttoaineet, Haitin tilanteen parantaminen, tutkimus- ja kehittämistoiminta, EU:n tuki nykyisen epävirallisen kaupan alan integroimiseksi AKT-maiden kansallisiin talouksiin, aurinkoenergialle ja metsäkadon ehkäisyyn, sähkönsaanti maaseudulla.

Komission jäsen vastasi jäsenten kysymyksiin.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle oli esitetty yhteensä 16 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | André Poolin (Seychellit) kysymys nro 3 Euroopan komission kehityspolitiikasta. |
| --- | --- |

André Poolin (Seychellit) kysymys nro 3 Euroopan komission kehityspolitiikasta.

| | Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 4 EU:n muutossuunnitelmaa koskevasta Euroopan komission tiedonannosta. |
| --- | --- |

Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 4 EU:n muutossuunnitelmaa koskevasta Euroopan komission tiedonannosta.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 17 vedensaantia koskevan vuosituhattavoitteen saavuttamisesta. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 17 vedensaantia koskevan vuosituhattavoitteen saavuttamisesta.

| | Michael Gahlerin kysymys nro 12 Fidžin sisäpoliittisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

Michael Gahlerin kysymys nro 12 Fidžin sisäpoliittisesta tilanteesta.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 13 poliittisista vangeista. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 13 poliittisista vangeista.

| | Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 7 kuivuudesta Afrikan sarven alueella. |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 7 kuivuudesta Afrikan sarven alueella.

| | Fiona Hallin kysymys nro 5 Rio+20:stä. |
| --- | --- |

Fiona Hallin kysymys nro 5 Rio+20:stä.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 9 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 9 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta.

| | Michael Cashmanin (häntä edustaa Derek Vaughan) kysymys nro 10 konfliktimineraaleja koskevasta EU:n lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (häntä edustaa Derek Vaughan) kysymys nro 10 konfliktimineraaleja koskevasta EU:n lainsäädännöstä.

| | Niccoló Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 11 jaavanmakakien tuonnista Mauritiukselta. |
| --- | --- |

Niccoló Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 11 jaavanmakakien tuonnista Mauritiukselta.

Kysymysten nro 1, 2, 6 ja 8 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 14, 15 ja 16 esittäjät eivät olleet paikalla.

7.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi asiakirjaan, joka käsittelee yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Loméssa (Togo) hyväksymien päätöslauselmien seurantatoimia komissiossa.

8.   Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) ja David Martin

Puheenvuorot: Andris Piebalgs (Euroopan komissio), Frank Engel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Nathalie Griesbeck, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Mariya Nedelcheva, Assarid Imbarcaouane (Mali), Horst Schnellhardt, Sabado Malendza (Mosambik) ja Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) (edusti Eunice Kazembéa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenenä Malawista) ja David Martin esittelivät mietinnön. Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) korosti, että hintojen epävakaus on yksi suurimmista uhista AKT-maiden maatalousalalle. Ruuan niukkuudesta kärsivien ihmisten määrä lisääntyy väestönkasvun ja kaupungistumisen yleistymisen takia. David Martin painotti, että vaikka Länsi-Euroopassa ja Amerikassa elintarvikkeet ovat huokeampia kuin koskaan, Afrikan kansalaisten on käytettävä yhä suurempi prosenttiosuus tuloistaan ruokaan.

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) ja David Martin päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.15.)

Musikari KOMBO

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/5

---

TIISTAINA 29. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 309/02

Sisältö

| 1. | Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus
  Keskustelu ilman päätöslauselmaa |
| --- | --- |

1.

Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

| 2. | Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Yhteisesittelijät: Job Ndugai (Tansania) ja Michèle Rivasi |
| --- | --- |

2.

Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Job Ndugai (Tansania) ja Michèle Rivasi

| 3. | Ilmastoon liittyvät toimet: Euroopan unionin ja AKT-valtioiden yhteishanke
  Keskustelu ilmastotoimista vastaavan komission jäsenen Connie Hedegaardin kanssa |
| --- | --- |

3.

Ilmastoon liittyvät toimet: Euroopan unionin ja AKT-valtioiden yhteishanke

Keskustelu ilmastotoimista vastaavan komission jäsenen Connie Hedegaardin kanssa

| 4. | Rio+20 sekä energia kestävän kehityksen näkökulmasta
  Keskustelu ilmasto-, energia- ja rakentamiseen liittyvistä asioista vastaavan ministerin Martin Lidegaardin kanssa (Tanska) |
| --- | --- |

4.

Rio+20 sekä energia kestävän kehityksen näkökulmasta

Keskustelu ilmasto-, energia- ja rakentamiseen liittyvistä asioista vastaavan ministerin Martin Lidegaardin kanssa (Tanska)

| 5. | Talouskumppanuussopimukset – nykytilanne
  Kansainvälisestä kaupasta vastaavan komission jäsenen Karel De Guchtin lausuma ja keskustelu |
| --- | --- |

5.

Talouskumppanuussopimukset – nykytilanne

Kansainvälisestä kaupasta vastaavan komission jäsenen Karel De Guchtin lausuma ja keskustelu

| 6. | Libyan konfliktin poliittiset vaikutukset sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Yhteisesittelijät: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) ja David Casa |
| --- | --- |

6.

Libyan konfliktin poliittiset vaikutukset sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) ja David Casa

| 7. | Guinea-Bissaun tilanne
  Keskustelu ilman päätöslauselmaa |
| --- | --- |

7.

Guinea-Bissaun tilanne

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

TIISTAINA 29. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00.)

PUHETTA JOHTI: Musikari KOMBO

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Jäsenet keskustelivat kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta käsittelevän komission puolivuosittaisen kertomuksen puitteissa.

Puheenvuorot: Domenico Rosa (Euroopan komissio), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Birgit Schnieber-Jastram, Patrice Tirolien, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Filip Kaczmarek, Adjedoue Waidou (Tšad), Françoise Castex, Komi Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jacob Oulanyah (Uganda) ja Enrique Guerrero Salom.

Euroopan komissio vastasi jäsenten kysymyksiin.

Jäsenet olivat yhtä mieltä tarpeesta soveltaa kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta kaikilla politiikanaloilla, myös kaupassa sekä yhteisessä kalastuspolitiikassa ja yhteisessä maatalouspolitiikassa. EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä AKT-maiden ja alueellisten järjestöjen on varmistettava, että niiden politiikka edistää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta ja alueellista yhdentymistä. Muita käsiteltyjä aiheita olivat mm. sokerialan uudistukset, markkinoillepääsy ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevat vaikutustenarvioinnit.

2.   Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Job Ndugai (Tansania) ja Michèle Rivasi

Mary Mwanjelwa (Tansania) ja Edit Bauer esittelivät mietinnön yhteisesittelijöiden Job Ndugain ja Michèle Rivasin puolesta.

Puheenvuorot: Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Horst Schnellhardt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Ole Christensen, Tom Marsters (Cookinsaaret), Catherine Bearder, Charles Mwando Nsimba (Kongon demokraattinen tasavalta), Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Mariya Nedelcheva, Manuel Jimenez (Dominikaaninen tasavalta), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Attiat Mustafa (Sudan), Charles W. Kakoma (Sambia) ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Jäsenet sopivat, että mineraalivarat on asetettava keskeiselle sijalle asianosaisten AKT-maiden kehitysstrategiassa, jotta koko väestö hyötyisi niistä. Kaivostoiminnan kielteisiä vaikutuksia, kuten ympäristön pilaantumista, lapsityövoiman käyttöä, maan kaappaamista, aseistettuja konflikteja, rahanpesua ja veropetoksia, on torjuttava asianmukaisten sääntelytoimenpiteiden, valvontamekanismien ja avoimuuden lisäämisen avulla.

Edit Bauer ja Mary Mwanjelwa (Tansania) päättivät keskustelun.

3.   Ilmastoon liittyvät toimet: Euroopan unionin ja AKT-valtioiden yhteishanke

Keskustelu ilmastotoimista vastaavan komission jäsenen Connie Hedegaardin kanssa

Connie Hedegaard piti edustajakokoukselle puheenvuoron, jossa hän keskittyi EU:n ja AKT-maiden yhteiseen etuun ilmastonmuutoksen torjunnassa, niiden tulokselliseen yhteistyöhön ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 17 konferenssissa (COP17) ja kiireelliseen tarpeeseen edistyä merkittävästi Rio+20 -huippukokouksessa, kestävän energian saantiin kaikille, ympäristön kannalta kestävän kasvun strategioihin, lyhyen aikavälin ilmastotoimenpiteiden tarpeeseen ennen vuotta 2020 (”tavoitteiden välinen kuilu”), tarpeeseen lisätä ilmastopolitiikan valtavirtaistamisen tehokkuutta ja ilmastotoimia koskevaan 20 prosentin rahoitustavoitteeseen vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä.

Puheenvuorot: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuuba), Norbert Neuser, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambia), Horst Schnellhardt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo) ja Zita Gurmai.

Jäsenet käsittelivät tarvetta jatkaa yhteistyötä tulevissa ilmastoneuvotteluissa, paikallisesti mukautettuja hillitsemis- ja mukautumistoimenpiteitä, ympäristön kannalta kestävien investointien tarjoamia taloudellisia mahdollisuuksia, uusiutuvien energiaratkaisujen saantia ja laajentamista, valtameriä ja vesienhoitoa sekä yhteyksiä elintarviketurvallisuuteen, ympäristönsuojeluun, naisten vaikutusvallan lisäämiseen ja kansanterveyteen.

Komission jäsen vastasi jäsenten kysymyksiin.

4.   Rio+20 sekä energia kestävän kehityksen näkökulmasta

Keskustelu ilmasto-, energia- ja rakentamiseen liittyvistä asioista vastaavan ministerin Martin Lidegaardin (Tanska) kanssa

Ilmasto-, energia- ja rakentamiseen liittyvistä asioista vastaava Tanskan ministeri Martin Lidegaard käsitteli seuraavia kysymyksiä: energiansaanti kaikille, tarve luopua asteittain fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan energian käytöstä, luonnonvarojen tehokkaan käytön ja uusiutuvien energialähteiden myönteiset vaikutukset taloudelliseen kehitykseen ja tarve saavuttaa konkreettisia tuloksia Rio+20 -huippukokouksessa.

Puheenvuorot: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Edit Bauer, Zita Gurmai, Manuel Jiménez (Dominikaaninen tasavalta), Catherine Bearder, Anna Záborská ja Norbert Neuser.

Jäsenet keskustelivat kestävästä kasvusta, kestävän energian saannista kaikille, ilmasto-oikeudenmukaisuudesta, AKT:n ja EU:n välisestä koordinoinnista ennen Rio+20 -huippukokousta, kattavan valvontamekanismin ja tapauskohtaisten energiaratkaisujen tarpeesta, oikeuksiin perustuvasta lähestymistavasta energiaan, energia-, ympäristö- ja kehityspolitiikan yhteyksistä sekä puitteista kestäville kehitystavoitteille vuoden 2015 jälkeen.

Komission jäsen vastasi jäsenten kysymyksiin.

(Istunto keskeytettiin klo 12.45 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

5.   Talouskumppanuussopimukset – nykytilanne

Kansainvälisestä kaupasta vastaavan komission jäsenen Karel De Guchtin lausuma ja keskustelu

Komission jäsen Karel De Gucht esitti lausuman ja vastasi seuraavien jäsenten kysymyksiin: Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Peter Stastny, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), David Martin, Charles Mwando Nsimba (Kongon demokraattinen tasavalta), Niccolò Rinaldi, Alhagi Sillah (Netty Baldehin puolesta, Gambia), Horst Schnellhardt, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Piet Van Der Walt (Namibia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Denis Polisi (Ruanda), Komi Selom Klassou (Togo), Adjedoue Weidou (Tšad) ja Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Jäsenet keskustelivat varsinkin talouskumppanuussopimusten soveltamisalasta. Eniten kiinnitettiin huomiota komission ehdotukseen tarkistaa nk. markkinoillepääsyasetusta (EY) N:o 1528/2007, koska eräät jäsenet peräänkuuluttivat kyseisen väliaikaisen ratkaisun jatkamista 1. tammikuuta 2014 olevan ehdotetun määräajan jälkeen. Mussa Azzan Zungun (Tansania) ja Charles W. Kakoman (Sambia) esittämät kaksi kysymystä käsitellään kirjallisessa menettelyssä.

Yhteispuheenjohtaja kiitteli komission korkean tason edustusta istunnossa, jossa läsnä olivat kehitysyhteistyöstä, ilmastotoimista ja kaupasta vastaavat kolme komission jäsentä.

6.   Libyan konfliktin poliittiset vaikutukset sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) ja David Casa

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) ja Filip Kaczmarek (David Casan puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Nedelcheva, Christophe Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Edward Scicluna, Musa Hussein Naib (Eritrea), Olle Schmidt, Alhagi Sillah (Netty Baldehin puolesta, Gambia), Frank Engel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Tšad) ja Jose Costa Pereira (EUH).

Jäsenet keskustelivat Libyan konfliktin turvallisuus- ja poliittisista seurauksista Sahelin kaistaleella ja erityisesti Malissa. He suhtautuivat myönteisesti Sahelin alueen turvallisuutta ja kehitystä koskevaan EU:n strategiaan ja ilmaisivat huolensa siitä, että Libyan ja Malin ihmisoikeustilanne ei ole edistynyt.

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) ja Filip Kaczmarek päättivät keskustelun.

7.   Guinea-Bissaun tilanne

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Jose Costa Pereira (EUH), Christophe Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Peter Stastny, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Olle Schmidt, Patrice Tirolien, Alhagi Sillah (Netty Baldehin puolesta, Gambia), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Tšad), Michael Gahler ja François Ibovi (Kongon tasavalta).

Jäsenet pitivät valitettavana armeijan Guinea-Bissaussa 12. huhtikuuta 2012 tekemää vallankaappausta, joka heikensi vakavalla tavalla maan vakautta. Muistutettiin, että kuten Malissa, armeijan pitäisi palvella väestöä eikä omia etujaan.

8.   Sambiassa 22.–24. helmikuuta 2012 pidettyä seitsemättä alueellista kokousta (Etelä-Afrikka) koskeva mietintö – yhteispuheenjohtajien mietintö

Yhteispuheenjohtajat Louis Michel ja Musikari Kombo esittivät suullisen selvityksen alueellisesta kokouksesta. He korostivat mm. Etelä-Afrikan alueellista yhdentymis- ja yhteistyöprosessia, viimeisintä kehitystä talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa, vuosituhattavoitteiden saavuttamista ja hyvän hallintotavan ja demokratian asemaa alueella.

9.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Esittelijä Mariya Nedelcheva esitteli demokraattista hallintotapaa kehitysyhteistyössä käsittelevän työryhmän raportin.

Esittelijä Komi Selom Klassou (Togo) esitteli kestävää ja uusiutuvaa energiaa käsittelevän työryhmän raportin.

Edustajakokous suhtautui raportteihin myönteisesti ja antoi niille suurta arvoa.

10.   Taloudellisia ja sosiaalisia kumppaneita koskeva raportti

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa AKT-maiden asioita käsittelevän komitean puheenjohtaja Brenda Kingin alustus

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa AKT-maiden asioita käsittelevän komitean puheenjohtaja Brenda King esitteli kansalaisyhteiskunnan näkemykset AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa käsitellyistä kysymyksistä.

Puheenvuorot: David Martin, Olle Schmidt, Glen Benedict Noel (Grenada) ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik).

Jäsenet kiittelivät Brenda Kingin ehdotusta nimetä vuosi 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi. He ehdottivat myös, että tätä kysymystä sekä mielipidevankien tilannetta EU:ssa ja AKT-maissa käsitellään tulevaisuudessa työvaliokunnan kokouksessa.

Brenda King päätti keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.15.)

Musikari KOMBO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 12.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/8

---

KESKIVIIKKONA 30. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 309/03

Sisältö

| 1. | Kiireellinen asia: Nigerian tilanne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ulkoasiain, kansainvälisen kaupan ja siviili-ilmailun ministerin (Saint Lucia) sekä AKT-neuvoston puheenjohtajan Alva Baptisten lausuma |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kehitysyhteistyöministerin (Tanska) ja EU:n neuvoston puheenjohtajan Christian Friis Bachin lausuma |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neuvoston kyselytunti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye -menettely |
| --- | --- |

5.

| 6. | AKT-valtioiden kaupunkikehityksen haasteet ja mahdollisuudet
  Keskustelu YK:n asuinkuntayhdysohjelman (UN-HABITAT) apulaisjohtajan Aisa Kacyiran kanssa
  Keskustelu ilman päätöslauselmaa |
| --- | --- |

6.

AKT-valtioiden kaupunkikehityksen haasteet ja mahdollisuudet

Keskustelu YK:n asuinkuntayhdysohjelman (UN-HABITAT) apulaisjohtajan Aisa Kacyiran kanssa

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

| 7. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 28. toukokuuta 2012 ja tiistaina 29. toukokuuta 2012 pidetyistä istunnoista |
| --- | --- |

7.

| 8. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin |
| --- | --- |

8.

| 9. | Äänestys kiireellisestä päätöslauselmaesityksestä |
| --- | --- |

9.

| 10. | Äänestys julkilausumasta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Äänestys parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muut asiat |
| --- | --- |

12.

| 13. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 24. täysistunnon aika ja paikka |
| --- | --- |

13.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012 pidetyn 23. täysistunnon läsnäololuettelo |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit |
| --- | --- |

Liite IV

| — | Päätöslauselma Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin (AKT-EU/101.157/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma hintojen epävakaudesta, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminnasta ja sen vaikutuksista AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen (AKT-EU/101.149/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma kaivostoiminnan sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-maissa (AKT-EU/101.156/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Nigerian turvallisuustilanteesta (AKT-EU/101.170/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Julkilausuma EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin (AKT-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 30. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00.)

PUHETTA JOHTI: Musikari KOMBO

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kiireellinen asia: Nigerian tilanne

José Costa Pereira (EUH) esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Filip Kaczmarek, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Catherine Bearder, Mariya Nedelcheva ja Anna Zaborska.

Kymmenennestä EKR:stä tuetaan oikeusalan uudistuksia sekä korruption, huumausainekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Boko Haramin aiheuttama ongelma on nähtävä asiayhteydessä, jossa köyhempää pohjoista vaivaa aavikoitumisen yleistyminen. Ongelma vaatii konkreettisia pitkän aikavälin ratkaisuja. Väkivalta leviää ja sillä on mahdollisesti alueellisia seurauksia.

2.   Ulkoasiain, kansainvälisen kaupan ja siviili-ilmailun ministerin (Saint Lucia) sekä AKT-neuvoston puheenjohtajan Alva Baptisten lausuma

Alva Baptiste kehui Tanskan kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Hän ilmoitti edustajakokoukselle, että yhteisessä AKT–EU-ministerineuvoston kokouksessa Vanuatussa käsitellään "erilaistamista" ja "jaottelumaita" kehitysyhteistyön rahoitusvälineen nojalla, ja totesi, että haavoittuvuus ilmastonmuutoksesta johtuville katastrofeille, korkea velkaantuminen tai syrjäinen sijainti pitäisi sisällyttää perusteisiin. Hän kehui kymmenennen EKR:n arviointijärjestelmää ja muistutti, että AKT-valtiot ovat sitoutuneet sopimaan talouskumppanuussopimuksista mutta että neuvottelut vaativat lisää aikaa.

3.   Kehitysyhteistyöministerin (Tanska) ja EU:n neuvoston puheenjohtajan Christian Friis Bachin lausuma

Christian Friis Bach tiedotti edustajakokoukselle Tanskan uudesta kehitysyhteistyöstrategiasta. Hän korosti, että vaikka 2011 oli ollut vaikea vuosi, Euroopan unioni oli edelleen sitoutunut vuosituhattavoitteisiin. EU:n neuvosto oli suhtautunut myönteisesti komission tiedonantoon "EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma" ja odotti innokkaasti Yhdistyneiden kansakuntien Rio+20 -kokousta. Neuvottelut talouskumppanuussopimuksista on saatava pian päätökseen.

4.   Neuvoston kyselytunti

Alva Baptiste vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Olle Schmidtin kysymys nro 2 poliittisia vankeja käsittelevästä työryhmästä. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 2 poliittisia vankeja käsittelevästä työryhmästä.

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 4 väestön ikääntymisestä kehitysmaissa. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 4 väestön ikääntymisestä kehitysmaissa.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 5 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 5 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta.

Christian Friis Bach vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 12 julkisen kehitysavun tavoitteesta. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 12 julkisen kehitysavun tavoitteesta.

| | Fiona Hallin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 13 EKR:n budjetoinnista. |
| --- | --- |

Fiona Hallin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 13 EKR:n budjetoinnista.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 8 kolmansissa maissa panttivankeina pidetyistä EU:n kansalaisista. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 8 kolmansissa maissa panttivankeina pidetyistä EU:n kansalaisista.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 10 nälänhädästä johtuvan kriisin estämisestä Sahelin alueella. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 10 nälänhädästä johtuvan kriisin estämisestä Sahelin alueella.

| | Michael Cashmanin (häntä edustaa Derek Vaughan) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistamisen ratifioinnista. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (häntä edustaa Derek Vaughan) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistamisen ratifioinnista.

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 11 väestön ikääntymisestä kehitysmaissa. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 11 väestön ikääntymisestä kehitysmaissa.

| | Zita Gurmain kysymys nro 14 EU:n strategiasta vuosituhattavoitteiden jälkeistä aikaa koskevissa neuvotteluissa ja vammaisten sisällyttämisestä. |
| --- | --- |

Zita Gurmain kysymys nro 14 EU:n strategiasta vuosituhattavoitteiden jälkeistä aikaa koskevissa neuvotteluissa ja vammaisten sisällyttämisestä.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 16 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 16 laittomasta norsunluukaupasta ja CITES-sopimuksesta.

Kysymysten nro 2, 4, 5, 9 ja 11 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 1, 3, 6, 7 ja 15 esittäjät eivät olleet paikalla.

5.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye -menettely

Puheenvuorot: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Amadou Ciré Sall (Senegal), Anna Zaborska, Denis Polisi (Ruanda), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Ibrahim Bundu (Sierra Leone) ja Rose Francine Rogombe (Gabon).

Alva Baptiste ja Christian Friis Bach vastasivat kysymyksiin, joiden aiheita olivat muun muassa: energiansaanti, Tanskan uusi kehitysyhteistyöohjelma, ihmisoikeuksien kunnioittaminen EU:ssa, neuvottelut talouskumppanuussopimuksista, lisääntymisterveyttä koskevat kehitysohjelmat, Zimbabwelle asetetut pakotteet ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen mahdollinen tiedonhankintamatka Zimbabween, puutteet malarian torjunnassa ja AIDS:n, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmanlaajuinen rahasto.

6.   AKT-valtioiden kaupunkikehityksen haasteet ja mahdollisuudet

Keskustelu YK:n asuinkuntayhdysohjelman (UN-HABITAT) apulaisjohtajan Aisa Kacyiran kanssa

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Maurice Ponga, Musa Hussein Naib (Eritrea), Jutta Haug, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Olle Schmidt, Carlos Manuel (Mosambik), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Adjedoue Weidou (Tšad), Anne Rose Akol (Uganda) ja yhteispuheenjohtaja Louis Michel.

Aisa Kacyira esitteli AKT-valtioiden kaupunkikehityksen haasteita ja mahdollisuuksia. Slummeissa asuvien ihmisten määrä on vähentynyt viime vuosina, mutta AKT-valtiot kaupungistuvat huomattavasti muuta maailmaa nopeammin, mikä aiheuttaa vakavia seurauksia veden, sähkön, liikenneyhteyksien ja muiden peruspalvelujen saantiin. Keskustelussa tuotiin esille kysymyksiä, jotka liittyivät strategiseen kaupunkisuunnitteluun, kaupunkien hallintaan, hajauttamiseen ja maanomistusjärjestelmiin.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 28. toukokuuta 2012 ja tiistaina 29. toukokuuta 2012 pidetyistä istunnoista

Pöytäkirja hyväksyttiin.

8.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Libyan konfliktin poliittiset vaikutukset sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin (AKT-EU/101.157/lopullinen)
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Assarid Imbarcouanen (Mali) ja David Casan mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan Y kappaleesta ja johdanto-osan kappale hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Libyan konfliktin poliittiset vaikutukset sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin (AKT-EU/101.157/lopullinen)

Poliittisten asioiden valiokunta

Assarid Imbarcouanen (Mali) ja David Casan mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan Y kappaleesta ja johdanto-osan kappale hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen (AKT-EU/101.149/lopullinen)
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Cornelius T. Mwalwandan (Malawi) ja David Martinin mietintö
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen (AKT-EU/101.149/lopullinen)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Cornelius T. Mwalwandan (Malawi) ja David Martinin mietintö

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa (AKT-EU/101.056/lopullinen)
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Job Ndugain (Tansania) ja Michèle Rivasin mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta ja kohta hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta ja kohta hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa (AKT-EU/101.056/lopullinen)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Job Ndugain (Tansania) ja Michèle Rivasin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 2 kohdasta ja kohta hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta ja kohta hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

9.   Äänestys kiireellisestä päätöslauselmaesityksestä

| — | Päätöslauselmaesitys Nigerian turvallisuustilanteesta (AKT-EU/101.170/lopullinen)
  Hyväksytyt tarkistukset: 2, 3, 5.
  Hylätyt tarkistukset: 1, 4, 6.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 9 kohdasta ja kohta hylättiin.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 10 kohdasta ja kohta hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Päätöslauselmaesitys Nigerian turvallisuustilanteesta (AKT-EU/101.170/lopullinen)

Hyväksytyt tarkistukset: 2, 3, 5.

Hylätyt tarkistukset: 1, 4, 6.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 9 kohdasta ja kohta hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 10 kohdasta ja kohta hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

10.   Äänestys julkilausumasta

| — | Julkilausuma EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin (AKT-EU/101.154/lopullinen)
  Julkilausuma hyväksyttiin suurella ääntenenemmistöllä. |
| --- | --- |

—

Julkilausuma EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin (AKT-EU/101.154/lopullinen)

Julkilausuma hyväksyttiin suurella ääntenenemmistöllä.

11.   Äänestys parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista

Yhteispuheenjohtaja Musikari Kombo pyysi muodollisesti AKT:n parlamentaarisen edustajakokouksen puolesta, että äänestystä siirrettäisiin, jotta tarkistusten sisältöä voitaisiin analysoida tarkemmin. Yhteispuheenjohtajat sopivat äänestyksen siirtämisestä.

12.   Muut asiat

Ei muita asioita.

13.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 24. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 24. täysistunto pidetään Surinamessa 26.–28. marraskuuta 2012. Yhteispuheenjohtajat hoitavat käytännön järjestelyt edustajakokouksen parlamentaaristen periaatteiden perusteella ja varmistavat, että kaikkien osapuolten huolenaiheet ja kannat otetaan täysimääräisesti huomioon.

Michael Gahler korosti Euroopan parlamentin jäsenten kantaa.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Tanskan viranomaisia näiden sitoutumisesta täysistunnon järjestämiseen, poikkeuksellisen lämpimästä vastaanotosta, infrastruktuurin laadukkuudesta ja korkean tason poliittisesta osallistumisesta.

(Istunto päättyi klo 15.20.)

Musikari KOMBO

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| KOMBO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (varapj.) | CASINI |
| KAP VERDE | CASPARY |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASTEX |
| TŠAD | CHRISTENSEN |
| KOMORIT | COELHO |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | DE KEYSER |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | DE MITA |
| COOKINSAARET | DE SARNEZ |
| NORSUNLUURANNIKKO | DELVAUX |
| DJIBOUTI (varapj.) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA (varapj.) | ESTARÀS FERRAGUT |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | FERREIRA, João |
| ETIOPIA | FORD |
| FIDŽI | GAHLER |
| GABON | GOERENS (varapj.) |
| GAMBIA | GRIESBECK |
| GHANA | GUERRERO SALOM |
| GRENADA (varapj.) | HALL |
| GUINEA | HÄNDEL |
| GUINEA-BISSAU | HANNAN |
| GUYANA | HAUG |
| HAITI | JENSEN |
| JAMAIKA | JOLY |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KLASS (varapj.) |
| LIBERIA | KORHOLA |
| MADAGASKAR | KUHN |
| MALAWI (varapj.) | KURSKI |
| MALI | LE PEN |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | LEGUTKO |
| MAURITANIA (varapj.) | LÓPEZ AGUILAR |
| MAURITIUS (varapj.) | LÖVIN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | MANDERS |
| MOSAMBIK (varapj.) | MARTIN |
| NAMIBIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MATO ADROVER |
| NIGER (varapj.) | MAYER |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MITCHELL |
| PALAU | MOREIRA |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | NEDELCHEVA |
| RUANDA | NEUSER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | NICHOLSON (varapj.) |
| SAINT LUCIA | OMARJEE (varapj.) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | OUZKÝ (varapj.) |
| SAMOA (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | ROITHOVÁ (varapj.) |
| SENEGAL | RONZULLI (varapj.) |
| SEYCHELLIT | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SALOMONSAARET | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCICLUNA |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCOTTÀ |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI (varapj.) |
| SWAZIMAA | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| TANSANIA | STRIFFLER |
| ITÄ-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAUGHAN (varapj.) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU (varapj.) | ZANICCHI |
| SAMBIA | ZIMMER |
| ZIMBABWE | |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

KOMBO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (varapj.)

CASINI

KAP VERDE

CASPARY

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASTEX

TŠAD

CHRISTENSEN

KOMORIT

COELHO

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

DE KEYSER

KONGON TASAVALTA (varapj.)

DE MITA

COOKINSAARET

DE SARNEZ

NORSUNLUURANNIKKO

DELVAUX

DJIBOUTI (varapj.)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKAANINEN TASAVALTA (varapj.)

ESTARÀS FERRAGUT

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

FERREIRA, Elisa

ERITREA

FERREIRA, João

ETIOPIA

FORD

FIDŽI

GAHLER

GABON

GOERENS (varapj.)

GAMBIA

GRIESBECK

GHANA

GUERRERO SALOM

GRENADA (varapj.)

HALL

GUINEA

HÄNDEL

GUINEA-BISSAU

HANNAN

GUYANA

HAUG

HAITI

JENSEN

JAMAIKA

JOLY

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KLASS (varapj.)

LIBERIA

KORHOLA

MADAGASKAR

KUHN

MALAWI (varapj.)

KURSKI

MALI

LE PEN

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

LEGUTKO

MAURITANIA (varapj.)

LÓPEZ AGUILAR

MAURITIUS (varapj.)

LÖVIN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MANDERS

MOSAMBIK (varapj.)

MARTIN

NAMIBIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MATO ADROVER

NIGER (varapj.)

MAYER

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MITCHELL

PALAU

MOREIRA

PAPUA-UUSI-GUINEA

NEDELCHEVA

RUANDA

NEUSER

SAINT KITTS JA NEVIS

NICHOLSON (varapj.)

SAINT LUCIA

OMARJEE (varapj.)

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

OUZKÝ (varapj.)

SAMOA (varapj.)

RIVASI (varapj.)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

ROITHOVÁ (varapj.)

SENEGAL

RONZULLI (varapj.)

SEYCHELLIT

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SALOMONSAARET

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCICLUNA

ETELÄ-AFRIKKA

SCOTTÀ

SUDAN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI (varapj.)

SWAZIMAA

ŠŤASTNÝ (varapj.)

TANSANIA

STRIFFLER

ITÄ-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VAUGHAN (varapj.)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU (varapj.)

ZANICCHI

SAMBIA

ZIMMER

ZIMBABWE

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), yhteispuheenjohtaja | CASA, yhteispuheenjohtaja |
| MNKANDHLA (ZIMBABWE), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| ROGOMBE (GABON), varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASINI |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) | DE KEYSER |
| NORSUNLUURANNIKKO | DURANT |
| ATEYE (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREA) | GAHLER |
| DABA (ETIOPIA) | GRIESBECK |
| KUBUABOLA (FIDŽI) | HANNAN |
| GUINEA | HÄNDEL |
| SEERAJ (GUYANA) | KACZMAREK |
| DESRAS (HAITI) | LE PEN |
| JACKSON (JAMAIKA) | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | MANDERS |
| KOLLIE (LIBERIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MOREIRA |
| SITHOLE (MOSAMBIK) | NEDELCHEVA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALOMONSAARET) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT) | SCHMIDT |
| MAPHIKE (SWAZIMAA) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

TAMAPUA (SAMOA), yhteispuheenjohtaja

CASA, yhteispuheenjohtaja

MNKANDHLA (ZIMBABWE), varapj.

KORHOLA, varapj.

ROGOMBE (GABON), varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASINI

IBOVI (KONGON TASAVALTA)

DE KEYSER

NORSUNLUURANNIKKO

DURANT

ATEYE (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREA)

GAHLER

DABA (ETIOPIA)

GRIESBECK

KUBUABOLA (FIDŽI)

HANNAN

GUINEA

HÄNDEL

SEERAJ (GUYANA)

KACZMAREK

DESRAS (HAITI)

LE PEN

JACKSON (JAMAIKA)

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

MANDERS

KOLLIE (LIBERIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

IMBARCAOUANE (MALI)

MOREIRA

SITHOLE (MOSAMBIK)

NEDELCHEVA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALOMONSAARET)

ROITHOVÁ

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

SCHMIDT

MAPHIKE (SWAZIMAA)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, yhteispuheenjohtaja |
| BUTUSOL (VANUATU), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), varapj. | ALVES, varapj. |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | |
| THOMPSON (BARBADOS) | BOVÉ |
| KUTEKALA KAAWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) | BULLMANN |
| BANDUA (GHANA) | CASPARY |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | ENGEL |
| LOBOSO (KENIA) | FORD |
| MWALWANDA (MALAWI) | GOERENS |
| MARSHALLINSAARET | GUERRERO SALOM |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| MUKHTAR AHMED (NIGERIA) | MARTIN |
| POLISI (RUANDA) | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MAYER |
| RAYMOND (SAINT LUCIA) | McMILLAN-SCOTT |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MICHEL |
| POOL (SEYCHELLIT) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | OMARJEE |
| DIKWENI (ETELÄ-AFRIKKA) | SCHLYTER |
| MOHAMMED AHMED (SUDAN) | SCICLUNA |
| PARMESSAR (SURINAME) | ŠŤASTNÝ |
| TAINE (TONGA) | STURDY |
| SEEMUNGAL (TRINIDAD JA TOBAGO) | TIROLIEN |
| LATASI (TUVALU) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SALL (SENEGAL), yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, yhteispuheenjohtaja

BUTUSOL (VANUATU), varapj.

LEGUTKO, varapj.

VAN DER WALT (NAMIBIA), varapj.

ALVES, varapj.

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

BOVÉ

KUTEKALA KAAWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

BULLMANN

BANDUA (GHANA)

CASPARY

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

ENGEL

LOBOSO (KENIA)

FORD

MWALWANDA (MALAWI)

GOERENS

MARSHALLINSAARET

GUERRERO SALOM

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

MUKHTAR AHMED (NIGERIA)

MARTIN

POLISI (RUANDA)

MATO ADROVER

SAINT KITTS JA NEVIS

MAYER

RAYMOND (SAINT LUCIA)

McMILLAN-SCOTT

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MICHEL

POOL (SEYCHELLIT)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

OMARJEE

DIKWENI (ETELÄ-AFRIKKA)

SCHLYTER

MOHAMMED AHMED (SUDAN)

SCICLUNA

PARMESSAR (SURINAME)

ŠŤASTNÝ

TAINE (TONGA)

STURDY

SEEMUNGAL (TRINIDAD JA TOBAGO)

TIROLIEN

LATASI (TUVALU)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANSANIA), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| WEIDOU (TŠAD), varapj. | BAUER, varapj. |
| NOEL (GRENADA), varapj. | SCHNELLARDT, varapj. |
| BAHAMA | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| GABORONE (BOTSWANA) | COELHO |
| SANOU (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| KOMORIT | FERREIRA, João |
| MARSTERS (COOKINSAARET) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | KURSKI |
| MAPHIKE (LESOTHO) | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR) | NEUSER |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| CHEGOU (NIGER) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | TOIA |
| SOMALIA | VAUGHAN |
| ITÄ-TIMOR | VLASÁK |
| KAKOMA (SAMBIA) | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

NDUGAI (TANSANIA), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

WEIDOU (TŠAD), varapj.

BAUER, varapj.

NOEL (GRENADA), varapj.

SCHNELLARDT, varapj.

BAHAMA

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

GABORONE (BOTSWANA)

COELHO

SANOU (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

KOMORIT

FERREIRA, João

MARSTERS (COOKINSAARET)

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

KURSKI

MAPHIKE (LESOTHO)

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR)

NEUSER

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

CHEGOU (NIGER)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAPUA-UUSI-GUINEA

TOIA

SOMALIA

VAUGHAN

ITÄ-TIMOR

VLASÁK

KAKOMA (SAMBIA)

ZIMMER

---

LIITE II

HORSENSISSA (TANSKA) 28.–30. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN TÄYSISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO

| KOMBO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  GABORONE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  NTISEZERANA (Burundi) (varapj.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)
  NGON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)
  WEIDOU (Tšad)
  MWANDO NSIMBA (Kongon demokraattinen tasavalta)
  IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)
  MARSTERS (Cookinsaaret)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (varapj.)
  JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta) (varapj.)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiopia)
  VOCEA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada) (varapj.)
  SEERAJ (Guyana)
  DESRAS (Haiti)
  JACKSON (Jamaika)
  LABOSO (Kenia)
  MAPHIKE (Lesotho)
  KOLLIE (Liberia) (varapj.)
  RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

  BANDA (Malawi) (varapj.)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)
  OULD GUELAYE (Mauritania) (varapj.)
  DEERPALSING (Mauritius) (varapj.)
  SITHOLE (Mosambik) (varapj.)
  VAN DER WALT (Namibia)
  CHEGOU (Niger) (varapj.)
  AHMED (Nigeria)
  TAGELAGI (Niue)
  POLISI (Ruanda) (varapj.)
  RAYMOND (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)
  TAMAPUA (Samoa) (varapj.)
  SALL (Senegal)
  POOL (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOSAKA (Salomonsaaret)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Suriname)
  GAMEDZE (Swazimaa)
  NDUGAI (Tansania) (varapj.)
  KLASSOU (Togo)
  TAIONE (Tonga)
  SEEMUNGAL (Trinidad ja Tobago)
  LATASI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  BUTUSOL (Vanuatu) (varapj.)
  KAKOMA (Sambia)
  MNKANDHLA (Zimbabwe) | BAUER (2), (3)

  BEARDER
  CASTEX (2), (3)

  CHRISTENSEN (2), (3)

  DE KEYSER (2)

  DE SARNEZ
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM (2), (3)

  GURMAI (E. FERREIRAn varajäsen)
  HALL (2)

  HAUG
  KACZMAREK
  KORHOLA (3), (4)

  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTIN
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (DE MITAn varajäsen)
  RINALDI (GOERENSin varajäsen) (2)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCHNIEBER-JASTRAM (KLASSin varajäsen) (2), (3)

  SCICLUNA (3), (4)

  SPERONI (varapj.) (2), (3)

  ŠŤASTNÝ (varapj.)
  TIROLIEN
  VAUGHAN (varapj.)
  ZÁBORSKÁ (STRIFFLERin varajäsen) |
| TARKKAILIJAT: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |

KOMBO, (KENIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

GABORONE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

NTISEZERANA (Burundi) (varapj.)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)

NGON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)

WEIDOU (Tšad)

MWANDO NSIMBA (Kongon demokraattinen tasavalta)

IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)

MARSTERS (Cookinsaaret)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (varapj.)

JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta) (varapj.)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiopia)

VOCEA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada) (varapj.)

SEERAJ (Guyana)

DESRAS (Haiti)

JACKSON (Jamaika)

LABOSO (Kenia)

MAPHIKE (Lesotho)

KOLLIE (Liberia) (varapj.)

RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

BANDA (Malawi) (varapj.)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

OULD GUELAYE (Mauritania) (varapj.)

DEERPALSING (Mauritius) (varapj.)

SITHOLE (Mosambik) (varapj.)

VAN DER WALT (Namibia)

CHEGOU (Niger) (varapj.)

AHMED (Nigeria)

TAGELAGI (Niue)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

RAYMOND (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

TAMAPUA (Samoa) (varapj.)

SALL (Senegal)

POOL (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

TOSAKA (Salomonsaaret)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Suriname)

GAMEDZE (Swazimaa)

NDUGAI (Tansania) (varapj.)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

SEEMUNGAL (Trinidad ja Tobago)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

BUTUSOL (Vanuatu) (varapj.)

KAKOMA (Sambia)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

BAUER (2), (3)

BEARDER

CASTEX (2), (3)

CHRISTENSEN (2), (3)

DE KEYSER (2)

DE SARNEZ

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GRIESBECK

GUERRERO SALOM (2), (3)

GURMAI (E. FERREIRAn varajäsen)

HALL (2)

HAUG

KACZMAREK

KORHOLA (3), (4)

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTIN

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (DE MITAn varajäsen)

RINALDI (GOERENSin varajäsen) (2)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCHNIEBER-JASTRAM (KLASSin varajäsen) (2), (3)

SCICLUNA (3), (4)

SPERONI (varapj.) (2), (3)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

TIROLIEN

VAUGHAN (varapj.)

ZÁBORSKÁ (STRIFFLERin varajäsen)

TARKKAILIJAT:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

Läsnä myös:

ANGOLA

CALUNGA

CUANGA

DA CARVALHO

ORNELAS

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

HAVYARIMANA

KARERWA

NIJEBARIKO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

GBERI

OWONA KONO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

DOTE

TŠAD

ADJI

AFFONO

DINGAOMAIBE

MOGNANGAR

TEKILIO MAHAMAT

KONGON TASAVALTA

BOUYA

GANGA

IBARA

LOGUELE

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

APALA PEN'APALA LUTUNDULA

BASIALA MAKA

IYOLO

KUTEKALA KAAWA

NKONGO

DJIBOUTI

SAID

ETIOPIA

BEYENE

DABA

GIBO

FIDŽI

KUBUABOLA

GABON

MAGONGA

MANGOUALA

MILEBOU

GAMBIA

KEBBEH

SILLAH

GHANA

ANTWI

HAITI

BENOIT

JOHN

LEBON

KENIA

AFFEY

LIBERIA

BARCLAY

DUNAH

MADAGASKAR

RAJERISOLO

MALAWI

BANDA

KATOPOLA

NDISALE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAIDOU

MAURITANIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOSAMBIK

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIA

NAHOLO

NIGER

FOUKORI

MAINA

OUSMANE

TONDY

NIGERIA

BURAIMO

HAMZA

IBRAHIM

LAR

MADWATTE

NSIEGBE

OKORIE

UZODIMMA

SEYCHELLIT

JEANNEVOL

SIERRA LEONE

TORTO

ETELÄ-AFRIKKA

DIKWENI

SUDAN

ABDEL MAGID AAMIRE

ABEL HALIM

AHMED

HASSAN

MULAH

SURINAME

GAJADIEN

TARNADI

TANSANIA

MWANJELWA

ZUNGU

TOGO

GBONE

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

OKUONZI

ZIMBABWE

HLONGWANE

MLOTSHWA

AKT-NEUVOSTO

Ulkoasiain, kansainvälisen kaupan ja siviili-ilmailun ministeri sekä AKT-neuvoston puheenjohtaja BAPTISTE

EU-NEUVOSTO

Kehitysyhteistyöministeri (Tanska) ja EU:n neuvoston puheenjohtaja FRIIS BACH

AKT:n SUURLÄHETTILÄSKOMITEA

SKERRIT-ANDREW

EUROOPAN KOMISSIO

HEDEGAARD, ilmastotoimista vastaava komission jäsen

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

DE GUCHT, kansainvälisestä kaupasta vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

COSTA PEREIRA

ETSK

KING

AU

IGUEH OFLEH

COMESA

NGWENYA

NKANAGU

AKT-SIHTEERISTÖ

CHAMBAS, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 28. toukokuuta 2012

(3)  Läsnä 29. toukokuuta 2012

(4)  Läsnä 30. toukokuuta 2012

---

LIITE III

MAANANTAINA 28. TOUKOKUUTA 2012 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Fidži

Peceli V. VOCEA

Fidžin suurlähettiläs

Bryssel

Valtuuskunnan puheenjohtaja

Madagaskar

Mamy RAKOTOARIVELO

Siirtymävaiheen kongressin puhemies

Valtuuskunnan puheenjohtaja

---

LIITE IV

| — | Päätöslauselma Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin (AKT-EU/101.157/lopullinen) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin (AKT-EU/101.157/lopullinen)

| — | Päätöslauselma hintojen epävakaudesta, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminnasta ja sen vaikutuksista AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen (AKT-EU/101.149/lopullinen) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma hintojen epävakaudesta, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminnasta ja sen vaikutuksista AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen (AKT-EU/101.149/lopullinen)

| — | Päätöslauselma kaivostoiminnan sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-maissa (AKT-EU/101.156/lopullinen) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma kaivostoiminnan sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-maissa (AKT-EU/101.156/lopullinen)

| — | Päätöslauselma Nigerian turvallisuustilanteesta (AKT-EU/101.170/lopullinen) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma Nigerian turvallisuustilanteesta (AKT-EU/101.170/lopullinen)

| — | Julkilausuma EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin (AKT-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

Julkilausuma EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin (AKT-EU/101.154)

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista sen lähialueilla sijaitseviin AKT-maihin ja EU:n jäsenvaltioihin

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012, |
| --- | --- |

—

kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin vuosikokouksen 25. toukokuuta 2011 tekemän päätöksen Libyan kriisin rauhanomaisesta ratkaisusta, jossa muistutettiin, että Libyan naapurimaat Afrikassa ovat kärsineet konfliktin turvallisuusvaikutuksista sekä sosioekonomisista seurauksista eniten, sekä korostettiin, että Libyan kriisin kestävä ratkaisu edellyttää huomattavaa panostusta Afrikalta ja tiivistä koordinointia kaikkien sidosryhmien kesken; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin vuosikokouksen 25. toukokuuta 2011 tekemän päätöksen Libyan kriisin rauhanomaisesta ratkaisusta, jossa muistutettiin, että Libyan naapurimaat Afrikassa ovat kärsineet konfliktin turvallisuusvaikutuksista sekä sosioekonomisista seurauksista eniten, sekä korostettiin, että Libyan kriisin kestävä ratkaisu edellyttää huomattavaa panostusta Afrikalta ja tiivistä koordinointia kaikkien sidosryhmien kesken;

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle" (2) ja 23. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman arabikeväästä ja sen seurauksista Saharan eteläpuolisissa naapurimaissa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle" (2) ja 23. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman arabikeväästä ja sen seurauksista Saharan eteläpuolisissa naapurimaissa (3),

| — | ottaa huomioon vuoden 1949 Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1949 Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1970 (2011),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2011 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa annetut päätelmät (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2011 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa annetut päätelmät (4),

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta, 23. toukokuuta, 18. heinäkuuta 2011 ja 23. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät Libyasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta, 23. toukokuuta, 18. heinäkuuta 2011 ja 23. maaliskuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät Libyasta,

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen Libyan varojen jäädyttämisen purkamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen Libyan varojen jäädyttämisen purkamisesta (5),

| — | ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 8. maaliskuuta 2011 antaman yhteisen tiedonannon demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävästä kumppanuudesta eteläisen Välimeren maiden kanssa (COM(2011)0200 lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 8. maaliskuuta 2011 antaman yhteisen tiedonannon demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävästä kumppanuudesta eteläisen Välimeren maiden kanssa (COM(2011)0200 lopullinen),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen kriisiryhmän 14. joulukuuta 2011 antaman raportin "Holding Libya together: security challenges after Qadhafi", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen kriisiryhmän 14. joulukuuta 2011 antaman raportin "Holding Libya together: security challenges after Qadhafi",

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.157/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.157/lopullinen),

| A. | katsoo, että arabikevät sekä Libyan vallankumous tarjoavat EU:lle mahdollisuuden edistää vakautta, demokratiaa ja vaurautta lähialueilla sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden vakauden kannalta ratkaisevan tärkeällä alueella; katsoo, että on sekä EU:n että AKT-maiden yhteinen etu tukea demokratian rakentamista kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että arabikevät sekä Libyan vallankumous tarjoavat EU:lle mahdollisuuden edistää vakautta, demokratiaa ja vaurautta lähialueilla sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden vakauden kannalta ratkaisevan tärkeällä alueella; katsoo, että on sekä EU:n että AKT-maiden yhteinen etu tukea demokratian rakentamista kyseisellä alueella;

| B. | katsoo, että kenraali Gaddafin kuolemasta ja hänen hallintonsa luhistumisesta huolimatta tilanne on edelleen herkkä useilla Gaddafin kannattajille kuuluneilla alueilla; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kenraali Gaddafin kuolemasta ja hänen hallintonsa luhistumisesta huolimatta tilanne on edelleen herkkä useilla Gaddafin kannattajille kuuluneilla alueilla;

| C. | katsoo, että Libyan konfliktin humanitaarisiin seurauksiin ja Libyassa hankalissa oloissa elävien libyalaisten kohtaloon on puututtava; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Libyan konfliktin humanitaarisiin seurauksiin ja Libyassa hankalissa oloissa elävien libyalaisten kohtaloon on puututtava;

| D. | katsoo, että monia ulkomaan kansalaisia on syytetty perusteettomasti Gaddafia palvelleiksi palkkasotureiksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että monia ulkomaan kansalaisia on syytetty perusteettomasti Gaddafia palvelleiksi palkkasotureiksi;

| E. | pahoittelee sitä, etteivät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman nojalla Libyan siviiliväestöä suojelleet Nato ja sen kansainväliseen liittoumaan kuuluvat kumppanit kiinnittäneet Libyaan kohdistuneessa operaatiossaan riittävästi huomiota siihen, millaisia humanitaarisia ja turvallisuuteen liittyviä heijastusvaikutuksia Gaddafin hallinnon kaatuminen aiheuttaisi erityisesti Sahelin ja Saharan alueella sijaitsevissa AKT-maissa; |
| --- | --- |

E.

pahoittelee sitä, etteivät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman nojalla Libyan siviiliväestöä suojelleet Nato ja sen kansainväliseen liittoumaan kuuluvat kumppanit kiinnittäneet Libyaan kohdistuneessa operaatiossaan riittävästi huomiota siihen, millaisia humanitaarisia ja turvallisuuteen liittyviä heijastusvaikutuksia Gaddafin hallinnon kaatuminen aiheuttaisi erityisesti Sahelin ja Saharan alueella sijaitsevissa AKT-maissa;

| F. | toteaa, että EU on toistuvasti ilmaissut sitoutuneensa tukemaan ihmisoikeuksia, kansalaisyhteiskuntaa ja turvallisuutta koskevia uudistuksia sekä poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia, joiden tavoitteena on aidon demokratian varmistaminen, autoritaaristen hallintojärjestelmien ja korruption torjuminen sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen parantaminen alueella; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU on toistuvasti ilmaissut sitoutuneensa tukemaan ihmisoikeuksia, kansalaisyhteiskuntaa ja turvallisuutta koskevia uudistuksia sekä poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia, joiden tavoitteena on aidon demokratian varmistaminen, autoritaaristen hallintojärjestelmien ja korruption torjuminen sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen parantaminen alueella;

| G. | ottaa huomioon, että Amnesty International on raportoinut vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehitetyillä alueilla, joilta ihmiset olivat poistuneet, koska kaikki ryövätyt sairaalat eivät kyenneet tarjoamaan edes elintärkeää hoidon vähimmäistasoa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Amnesty International on raportoinut vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehitetyillä alueilla, joilta ihmiset olivat poistuneet, koska kaikki ryövätyt sairaalat eivät kyenneet tarjoamaan edes elintärkeää hoidon vähimmäistasoa;

| H. | katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien kanssa lisättävä pyrkimyksiään tarjota tarvittavaa apua ja tukea Libyan kansalle ja samalla kunnioitettava täysin Libyan omavastuullisuutta kansallisessa siirtymässä; katsoo, että erityisen tärkeää on apu ihmisoikeuksien suojelun, kansallisen sovittelun, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, kansalaisyhteiskunnan tukemisen, koulutuksen sekä aseistariisunnan, demobilisaation ja yhteiskuntaan sopeuttamisen (niin kutsutun DDR-toiminnan) alalla; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien kanssa lisättävä pyrkimyksiään tarjota tarvittavaa apua ja tukea Libyan kansalle ja samalla kunnioitettava täysin Libyan omavastuullisuutta kansallisessa siirtymässä; katsoo, että erityisen tärkeää on apu ihmisoikeuksien suojelun, kansallisen sovittelun, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, kansalaisyhteiskunnan tukemisen, koulutuksen sekä aseistariisunnan, demobilisaation ja yhteiskuntaan sopeuttamisen (niin kutsutun DDR-toiminnan) alalla;

| I. | ottaa huomioon, että molemmat osapuolet ovat ilmaisseet sitoumuksensa suhteiden ja yhteistyön vahvistamiseen useilla aloilla, joita ovat muun muassa turvallisuus, rajavalvonta, kansalaisyhteiskunta, terveydenhoito ja koulutus; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että molemmat osapuolet ovat ilmaisseet sitoumuksensa suhteiden ja yhteistyön vahvistamiseen useilla aloilla, joita ovat muun muassa turvallisuus, rajavalvonta, kansalaisyhteiskunta, terveydenhoito ja koulutus;

| J. | toteaa, että yksi Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista EU:hun on laillisen ja laittoman maahanmuuton äkillinen lisääntyminen, minkä johdosta EU:n eteläisiin jäsenvaltioihin kohdistuva taakka on muodostunut suhteettoman suureksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että yksi Libyan konfliktin poliittisista vaikutuksista EU:hun on laillisen ja laittoman maahanmuuton äkillinen lisääntyminen, minkä johdosta EU:n eteläisiin jäsenvaltioihin kohdistuva taakka on muodostunut suhteettoman suureksi;

| K. | toteaa, että Libyan konfliktia seuranneet muuttovirrat ovat olleet ennemminkin sivuttaissuuntaisia sen sijaan, että ne olisivat suuntautuneet etelästä pohjoiseen; katsoo, että EU:n jäsenvaltiot ovat kantaneet vuoden 2011 tapahtumiin liittyen suhteettoman pienen osuuden vastuusta libyalaisten pakolaisten auttamisessa, vastaanottamisessa ja suojaamisessa verrattuna Libyan afrikkalaisiin naapurimaihin; katsoo, että joidenkin unionin jäsenvaltioiden vapaaehtoiset toimet suuremman vastuun kantamiseksi olisi tunnustettava ja niille olisi osoitettava arvostusta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Libyan konfliktia seuranneet muuttovirrat ovat olleet ennemminkin sivuttaissuuntaisia sen sijaan, että ne olisivat suuntautuneet etelästä pohjoiseen; katsoo, että EU:n jäsenvaltiot ovat kantaneet vuoden 2011 tapahtumiin liittyen suhteettoman pienen osuuden vastuusta libyalaisten pakolaisten auttamisessa, vastaanottamisessa ja suojaamisessa verrattuna Libyan afrikkalaisiin naapurimaihin; katsoo, että joidenkin unionin jäsenvaltioiden vapaaehtoiset toimet suuremman vastuun kantamiseksi olisi tunnustettava ja niille olisi osoitettava arvostusta;

| L. | ottaa huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset seuraukset, joita seuraa AKT-maista Libyaan muuttaneiden hätiköidystä paluusta lukuisille perheille, jotka ovat menettäneet pääasiallisen tulonlähteensä, ja alkuperämaiden hallituksille, joihin kohdistuu palaavien siirtolaisten vastaanottamisesta ja sopeuttamisesta suuria kuluja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset seuraukset, joita seuraa AKT-maista Libyaan muuttaneiden hätiköidystä paluusta lukuisille perheille, jotka ovat menettäneet pääasiallisen tulonlähteensä, ja alkuperämaiden hallituksille, joihin kohdistuu palaavien siirtolaisten vastaanottamisesta ja sopeuttamisesta suuria kuluja;

| M. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun ja EU:n väliltä puuttuu riittävä yhteistyö kansainvälisten toimien koordinoinnissa niiden Libyasta tulleiden karkeasti arvioiden 5 000:n muualta kuin Libyasta lähtöisin olevien pakolaisten tukemiseksi, jotka edelleen ovat tilapäisissä leireissä Tunisiassa ja Egyptissä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun ja EU:n väliltä puuttuu riittävä yhteistyö kansainvälisten toimien koordinoinnissa niiden Libyasta tulleiden karkeasti arvioiden 5 000:n muualta kuin Libyasta lähtöisin olevien pakolaisten tukemiseksi, jotka edelleen ovat tilapäisissä leireissä Tunisiassa ja Egyptissä;

| N. | ottaa huomioon, että Libyan konflikti on aiheuttanut Sahelin ja Saharan alueella aseiden valtavan lisääntymisen, ja kun aseet joutuvat alueella yleisten terroristi- ja rikollisryhmien ja huumekauppiaiden käsiin, ne ovat vakava uhka koko seudun turvallisuudelle ja vakaudelle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Libyan konflikti on aiheuttanut Sahelin ja Saharan alueella aseiden valtavan lisääntymisen, ja kun aseet joutuvat alueella yleisten terroristi- ja rikollisryhmien ja huumekauppiaiden käsiin, ne ovat vakava uhka koko seudun turvallisuudelle ja vakaudelle;

| O. | on tietoinen siitä, että Libyasta palaavat entiset taistelijat, joilla on merkittäviä määriä aseita ja ammuksia, ovat kapinallisliikkeiden, islamilaisen Maghrebin al-Qaidaan (AQMI) kuuluvien ryhmien ja rikollisjoukkioiden potentiaalisia värvättäviä; |
| --- | --- |

O.

on tietoinen siitä, että Libyasta palaavat entiset taistelijat, joilla on merkittäviä määriä aseita ja ammuksia, ovat kapinallisliikkeiden, islamilaisen Maghrebin al-Qaidaan (AQMI) kuuluvien ryhmien ja rikollisjoukkioiden potentiaalisia värvättäviä;

| P. | katsoo, että yhdistettynä tuaregien uudelleen ilmaantuneeseen irredentismiin Malin ja Nigerin kaltaisissa maissa tämä kehitys hyvin todennäköisesti vaarantaa koko Sahelin ja Saharan alueen valtioiden, etenkin Mauritanian ja Burkina Fason, vakauden ja alueellisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että yhdistettynä tuaregien uudelleen ilmaantuneeseen irredentismiin Malin ja Nigerin kaltaisissa maissa tämä kehitys hyvin todennäköisesti vaarantaa koko Sahelin ja Saharan alueen valtioiden, etenkin Mauritanian ja Burkina Fason, vakauden ja alueellisen koskemattomuuden;

| Q. | on äärimmäisen huolestunut miehitystilanteesta Pohjois-Malissa, jossa Ansar Dine -islamistiryhmän, AQMI:n alaryhmien ja muiden taistelijoiden tukemat, Libyasta palanneet tuaregiryhmät ovat liittyneet "Mouvement National de Libération de l’Azawad" -ryhmään (MNLA), esittäneet tappouhkauksia useissa kaupungeissa, saaneet uhreikseen lukuisia siviilejä ja armeijaan kuuluvia henkilöitä ja aiheuttaneet tuhansien henkilöiden pakenemisen naapurimaihin; |
| --- | --- |

Q.

on äärimmäisen huolestunut miehitystilanteesta Pohjois-Malissa, jossa Ansar Dine -islamistiryhmän, AQMI:n alaryhmien ja muiden taistelijoiden tukemat, Libyasta palanneet tuaregiryhmät ovat liittyneet "Mouvement National de Libération de l’Azawad" -ryhmään (MNLA), esittäneet tappouhkauksia useissa kaupungeissa, saaneet uhreikseen lukuisia siviilejä ja armeijaan kuuluvia henkilöitä ja aiheuttaneet tuhansien henkilöiden pakenemisen naapurimaihin;

| R. | ottaa huomioon, että Malin presidentti Amadou Toumani Touré syöstiin vallasta 21.–22. maaliskuuta 2012 välisenä yönä tehdyssä vallankaappauksessa, joka päätti pitkän, yli kaksikymmentä vuotta sitten alkaneen demokratisointiprosessin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Malin presidentti Amadou Toumani Touré syöstiin vallasta 21.–22. maaliskuuta 2012 välisenä yönä tehdyssä vallankaappauksessa, joka päätti pitkän, yli kaksikymmentä vuotta sitten alkaneen demokratisointiprosessin;

| S. | toteaa, että vallankaappaajat väittävät kaappauksen saaneen alkunsa entisen hallituksen kyvyttömyydestä käsitellä tuaregikapinaa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vallankaappaajat väittävät kaappauksen saaneen alkunsa entisen hallituksen kyvyttömyydestä käsitellä tuaregikapinaa;

| T. | toteaa, että Malin johdon ajauduttua sekasortoon ja Malin armeijan komentoketjun hajottua MNLA:n, Ansar Dinen, AQMI:n ja muiden vastaavien ryhmien joukot miehittivät Pohjois-Malin kolme hallintoaluetta ja että MNLA on julistanut yksipuolisesti itsenäiseksi kyseisen alueen, jota se kutsuu Azawadiksi ja joka kattaa kaksi kolmasosaa Malin pinta-alasta; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Malin johdon ajauduttua sekasortoon ja Malin armeijan komentoketjun hajottua MNLA:n, Ansar Dinen, AQMI:n ja muiden vastaavien ryhmien joukot miehittivät Pohjois-Malin kolme hallintoaluetta ja että MNLA on julistanut yksipuolisesti itsenäiseksi kyseisen alueen, jota se kutsuu Azawadiksi ja joka kattaa kaksi kolmasosaa Malin pinta-alasta;

| U. | ottaa huomioon, että turvallisuustilanteen heikentyminen on johtanut matkailualan romahdukseen sekä monissa alueen valtioissa käynnissä olleiden kehityshankkeiden hidastumiseen ja jopa pysähtymiseen, jolloin työttömiksi on jäänyt paljon nuoria, joiden haavoittuva asema uhkaa hyödyttää terroristi- ja rikollisryhmiä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että turvallisuustilanteen heikentyminen on johtanut matkailualan romahdukseen sekä monissa alueen valtioissa käynnissä olleiden kehityshankkeiden hidastumiseen ja jopa pysähtymiseen, jolloin työttömiksi on jäänyt paljon nuoria, joiden haavoittuva asema uhkaa hyödyttää terroristi- ja rikollisryhmiä;

| V. | toteaa, että Malin harvaan asutun alueen valtaisa koko ja sen pitkät, huonosti merkityt rajalinjat edellyttävät tiedotuksen ja toiminnan hyvää alueellista koordinointia; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että Malin harvaan asutun alueen valtaisa koko ja sen pitkät, huonosti merkityt rajalinjat edellyttävät tiedotuksen ja toiminnan hyvää alueellista koordinointia;

| W. | toteaa, että AQMI:n ääri-islamistisiin joukkoihin kuuluvien tuaregikapinallisten tekemät väkivaltaiset iskut ovat pahentaneet humanitaarista tilannetta ja elintarvikekriisiä, minkä takia 81 000 henkilöä on lähtenyt maan sisäiseksi pakolaiseksi tai paennut naapurimaihin (Mauritaniaan, Nigeriin ja Burkina Fasoon), joissa on viime vuosina kärsitty pahan kuivuuden aiheuttamasta elintarvike- ja vesipulasta; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että AQMI:n ääri-islamistisiin joukkoihin kuuluvien tuaregikapinallisten tekemät väkivaltaiset iskut ovat pahentaneet humanitaarista tilannetta ja elintarvikekriisiä, minkä takia 81 000 henkilöä on lähtenyt maan sisäiseksi pakolaiseksi tai paennut naapurimaihin (Mauritaniaan, Nigeriin ja Burkina Fasoon), joissa on viime vuosina kärsitty pahan kuivuuden aiheuttamasta elintarvike- ja vesipulasta;

| X. | toteaa, että ennennäkemättömän tilanteen takia nälänhätä on leviämässä miehitetyn alueen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että ennennäkemättömän tilanteen takia nälänhätä on leviämässä miehitetyn alueen ulkopuolelle;

| Y. | toteaa, että terrorismia on pyrittävä torjumaan Sahelin alueella myös aktiivisen kehityspolitiikan, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, oikeusvaltion periaatteen ja osallistamisen kautta; katsoo, että paikallisen väestön taloudelliset toimintamahdollisuudet on turvattava, jotta rikolliselle toiminnalle olisi vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että terrorismia on pyrittävä torjumaan Sahelin alueella myös aktiivisen kehityspolitiikan, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, oikeusvaltion periaatteen ja osallistamisen kautta; katsoo, että paikallisen väestön taloudelliset toimintamahdollisuudet on turvattava, jotta rikolliselle toiminnalle olisi vaihtoehtoja;

| Z. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on tärkeässä asemassa maailmanlaajuisessa konfliktinratkaisussa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on tärkeässä asemassa maailmanlaajuisessa konfliktinratkaisussa;

| AA. | toteaa, että Libyan poliittisen siirtymän osalta libyalaisia pitäisi tukea pyrkimyksissä luoda viipymättä moniarvoinen demokratia ja laatia perustuslaki laaja-alaisen julkisen kuulemismenettelyn jälkeen; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että Libyan poliittisen siirtymän osalta libyalaisia pitäisi tukea pyrkimyksissä luoda viipymättä moniarvoinen demokratia ja laatia perustuslaki laaja-alaisen julkisen kuulemismenettelyn jälkeen;

| 1. | muistuttaa jäsenvaltioiden jaetusta vastuusta kansainvälistä suojelua nauttivien ja turvapaikkaa hakevien Libyan konfliktia EU:hun paenneiden pakolaisten sijoittamiseksi erityisesti siinä tapauksessa, että vastaanottavaan jäsenvaltioon kohdistuu merkittäviä turvapaikkapaineita; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa jäsenvaltioiden jaetusta vastuusta kansainvälistä suojelua nauttivien ja turvapaikkaa hakevien Libyan konfliktia EU:hun paenneiden pakolaisten sijoittamiseksi erityisesti siinä tapauksessa, että vastaanottavaan jäsenvaltioon kohdistuu merkittäviä turvapaikkapaineita;

| 2. | kehottaa tässä yhteydessä virallistamaan EU:n sisällä tapahtuvia uudelleensijoittamisia koskevan "pakollisen ja peruuttamattoman yhteisvastuun" järjestelmän niiden jäsenvaltioiden tueksi, joihin kohdistuu erityisiä ja suhteettomia paineita, sekä tiivistämään yhteistyötä Libyan kanssa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa tässä yhteydessä virallistamaan EU:n sisällä tapahtuvia uudelleensijoittamisia koskevan "pakollisen ja peruuttamattoman yhteisvastuun" järjestelmän niiden jäsenvaltioiden tueksi, joihin kohdistuu erityisiä ja suhteettomia paineita, sekä tiivistämään yhteistyötä Libyan kanssa;

| 3. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaisen rahoituksen sitä varten, että pakolaisia voidaan uudelleensijoittaa EU:n sisällä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaisen rahoituksen sitä varten, että pakolaisia voidaan uudelleensijoittaa EU:n sisällä;

| 4. | antaa tunnustusta YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle tämän toimista pakolaisten ja Libyan konfliktin vuoksi siirtymään joutuneiden hyväksi ja kehottaa tätä lisäämään ponnistuksiaan varmistaakseen siirtolaisten turvallisen ja kunniallisen paluun sekä helpottaakseen kotimaahansa palanneiden pikaista kotoutumista; |
| --- | --- |

4.

antaa tunnustusta YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle tämän toimista pakolaisten ja Libyan konfliktin vuoksi siirtymään joutuneiden hyväksi ja kehottaa tätä lisäämään ponnistuksiaan varmistaakseen siirtolaisten turvallisen ja kunniallisen paluun sekä helpottaakseen kotimaahansa palanneiden pikaista kotoutumista;

| 5. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:ta toimittamaan humanitaarista hätäapua Pohjois-Maliin alueen väestöryhmien pelastamiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:ta toimittamaan humanitaarista hätäapua Pohjois-Maliin alueen väestöryhmien pelastamiseksi;

| 6. | katsoo, että on ehdottoman tärkeää tukea aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan vuoropuhelua ja lisäämään paikallisväestön kykyä vastustaa ja torjua sitä, että terrorismi alkaa houkutella nuoria ja terroristit ja muut rikollisryhmät saavat heitä värvättyä, sekä tuetaan nuorten työllisyyttä ja koulutusta; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että on ehdottoman tärkeää tukea aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan vuoropuhelua ja lisäämään paikallisväestön kykyä vastustaa ja torjua sitä, että terrorismi alkaa houkutella nuoria ja terroristit ja muut rikollisryhmät saavat heitä värvättyä, sekä tuetaan nuorten työllisyyttä ja koulutusta;

| 7. | kehottaa EU:ta ja koko kansainvälistä yhteisöä tarjoamaan välttämätöntä apua kyseisille AKT-maille niiden auttamiseksi tarvittavien vastaanottorakenteiden ja sopeuttamisrakenteiden perustamiseksi Libyasta palaavia siirtotyöläisiä varten; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:ta ja koko kansainvälistä yhteisöä tarjoamaan välttämätöntä apua kyseisille AKT-maille niiden auttamiseksi tarvittavien vastaanottorakenteiden ja sopeuttamisrakenteiden perustamiseksi Libyasta palaavia siirtotyöläisiä varten;

| 8. | on huolestunut vakavista ihmisoikeusrikkomuksista, ryöstelystä ja muista rikoksista, joita miehittäjät kohdistavat puolustuskyvyttömiin siviileihin ja joiden takia suuri osa siviiliväestöstä on joutunut pakenemaan naapurimaihin; |
| --- | --- |

8.

on huolestunut vakavista ihmisoikeusrikkomuksista, ryöstelystä ja muista rikoksista, joita miehittäjät kohdistavat puolustuskyvyttömiin siviileihin ja joiden takia suuri osa siviiliväestöstä on joutunut pakenemaan naapurimaihin;

| 9. | kehottaa Libyan uusia viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet Libyassa olevien afrikkalaisten siirtotyöläisten turvallisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Libyan uusia viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet Libyassa olevien afrikkalaisten siirtotyöläisten turvallisuuden takaamiseksi;

| 10. | on tyytyväinen neuvoston 21. joulukuuta 2011 tekemään päätökseen peruuttaa EU:n hallussa olevien Libyan keskuspankin ja Libyan "Arab Foreign Bank" -pankin varojen ja omaisuuden jäädyttäminen Libyan jälleenrakentamisen ja maan talouden elpymisen tukemiseksi ja Libyan uusien viranomaisten auttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen neuvoston 21. joulukuuta 2011 tekemään päätökseen peruuttaa EU:n hallussa olevien Libyan keskuspankin ja Libyan "Arab Foreign Bank" -pankin varojen ja omaisuuden jäädyttäminen Libyan jälleenrakentamisen ja maan talouden elpymisen tukemiseksi ja Libyan uusien viranomaisten auttamiseksi;

| 11. | kehottaa komissiota ja neuvostoa vauhdittamaan EU:n vastausvalmiutta yhdennetyn rajaturvallisuuden alalla sekä tukemaan kansalaisyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä, kuten sovittiin Pariisissa 2. syyskuuta 2011 pidetyssä kansainvälisessä konferenssissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja neuvostoa vauhdittamaan EU:n vastausvalmiutta yhdennetyn rajaturvallisuuden alalla sekä tukemaan kansalaisyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä, kuten sovittiin Pariisissa 2. syyskuuta 2011 pidetyssä kansainvälisessä konferenssissa;

| 12. | on tyytyväinen EU:n vastaukseen arabikevään ja Libyan konfliktin osalta, erityisesti "Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävän kumppanuuden eteläisen Välimeren maiden kanssa" perustamiseen tärkeimpänä välineenä tukea Euroopan eteläisen naapuruston uudistuvia valtioita; |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen EU:n vastaukseen arabikevään ja Libyan konfliktin osalta, erityisesti "Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävän kumppanuuden eteläisen Välimeren maiden kanssa" perustamiseen tärkeimpänä välineenä tukea Euroopan eteläisen naapuruston uudistuvia valtioita;

| 13. | katsoo, että aseiden leviäminen konfliktin aikana sekä nykyisten asekätköjen ryöstely on valitettavaa, ja kehottaa laatimaan kiireellisesti strategian sen varmistamiseksi, että kapinallisten ja siviilien aseistariisunta, demobilisointi ja uudelleenkotouttaminen toteutetaan hienotunteisen politiikan avulla; korostaa, että aseistariisunta, demobilisointi ja uudelleenkotouttaminen on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi Libyan ja sitä ympäröivän alueen vakauttamisessa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että aseiden leviäminen konfliktin aikana sekä nykyisten asekätköjen ryöstely on valitettavaa, ja kehottaa laatimaan kiireellisesti strategian sen varmistamiseksi, että kapinallisten ja siviilien aseistariisunta, demobilisointi ja uudelleenkotouttaminen toteutetaan hienotunteisen politiikan avulla; korostaa, että aseistariisunta, demobilisointi ja uudelleenkotouttaminen on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi Libyan ja sitä ympäröivän alueen vakauttamisessa;

| 14. | kehottaa Sahelin ja Saharan alueen valtioita, Libyan uusia viranomaisia ja toimivaltaisia monenkeskisiä elimiä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet aseiden leviämisen lopettamiseksi alueella, luomaan asianmukaiset valvonta- ja turvamekanismit alueen kansallisia rajoja sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden kuljetuksia varten, panemaan täytäntöön laittomien pienaseiden ja kevyiden aseiden keruu- ja tuhoamisohjelmat sekä määrittämään toimenpiteet tietojenvaihtoa ja alueen yhteisten turvallisuusoperaatioiden käynnistämistä varten; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Sahelin ja Saharan alueen valtioita, Libyan uusia viranomaisia ja toimivaltaisia monenkeskisiä elimiä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet aseiden leviämisen lopettamiseksi alueella, luomaan asianmukaiset valvonta- ja turvamekanismit alueen kansallisia rajoja sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden kuljetuksia varten, panemaan täytäntöön laittomien pienaseiden ja kevyiden aseiden keruu- ja tuhoamisohjelmat sekä määrittämään toimenpiteet tietojenvaihtoa ja alueen yhteisten turvallisuusoperaatioiden käynnistämistä varten;

| 15. | panee tyytyväisenä merkille Algerian, Malin, Mauritanian ja Nigerin vuonna 2010 perustaman yhteisen komitean (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), jonka tehtävänä on yhteensovittaa toimia terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja huumausainekaupan torjumiseksi Sahelin ja Saharan alueella; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille Algerian, Malin, Mauritanian ja Nigerin vuonna 2010 perustaman yhteisen komitean (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), jonka tehtävänä on yhteensovittaa toimia terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja huumausainekaupan torjumiseksi Sahelin ja Saharan alueella;

| 16. | pyytää Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostoa antamaan kiireesti päätöslauselman rauhan palauttamisesta Sahelin ja Saharan alueelle; |
| --- | --- |

16.

pyytää Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostoa antamaan kiireesti päätöslauselman rauhan palauttamisesta Sahelin ja Saharan alueelle;

| 17. | korostaa, että Pohjois-Malissa asuvat väestöryhmät kärsivät äärimmäisestä köyhyydestä ja väkivallasta, mikä pahentaa humanitaarista tilannetta ja elintarvikekriisiä entisestään; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että Pohjois-Malissa asuvat väestöryhmät kärsivät äärimmäisestä köyhyydestä ja väkivallasta, mikä pahentaa humanitaarista tilannetta ja elintarvikekriisiä entisestään;

| 18. | tuomitsee jyrkästi aseistettujen joukkojen toimet alueella, erityisesti MNLA:n, Ansar Dinen, AQMI:n ja muiden ryhmien toteuttaman miehityksen Pohjois-Malissa, ja vaatii näitä joukkoja vetäytymään alueelta välittömästi ja ilman ehtoja; |
| --- | --- |

18.

tuomitsee jyrkästi aseistettujen joukkojen toimet alueella, erityisesti MNLA:n, Ansar Dinen, AQMI:n ja muiden ryhmien toteuttaman miehityksen Pohjois-Malissa, ja vaatii näitä joukkoja vetäytymään alueelta välittömästi ja ilman ehtoja;

| 19. | tuomitsee jyrkästi Malin sotilasjoukkojen osien johtaman vallankaappauksen ja vaatii välitöntä paluuta demokratiaan ja vaatii ECOWASin ja AU:n suunnitteleman vetäytymisstrategian täysimääräistä toteuttamista; |
| --- | --- |

19.

tuomitsee jyrkästi Malin sotilasjoukkojen osien johtaman vallankaappauksen ja vaatii välitöntä paluuta demokratiaan ja vaatii ECOWASin ja AU:n suunnitteleman vetäytymisstrategian täysimääräistä toteuttamista;

| 20. | tuomitsee etenkin miehittäjien erityisesti siviiliväestöä kohtaan tekemät hirmuteot, joiden uhreiksi naiset ja lapset ovat joutuneet muita useammin, ja tuomitsee erityisesti kaappauksien ja raiskauksien käytön sota-aseena; vaatii tutkintaa, jossa selvitetään Malissa viime kuukausina tehdyt väkivallanteot; |
| --- | --- |

20.

tuomitsee etenkin miehittäjien erityisesti siviiliväestöä kohtaan tekemät hirmuteot, joiden uhreiksi naiset ja lapset ovat joutuneet muita useammin, ja tuomitsee erityisesti kaappauksien ja raiskauksien käytön sota-aseena; vaatii tutkintaa, jossa selvitetään Malissa viime kuukausina tehdyt väkivallanteot;

| 21. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota naisten ja tyttöjen tilanteeseen Sahelin alueella sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet naisten ja tyttöjen suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta ja ihmisoikeuksien rikkomiselta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota naisten ja tyttöjen tilanteeseen Sahelin alueella sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet naisten ja tyttöjen suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta ja ihmisoikeuksien rikkomiselta;

| 22. | vakuuttaa pitävänsä kiinni demokratian vahvistamisesta ja alueellisesta koskemattomuudesta maissa, joihin Libyan konflikti vaikuttaa; |
| --- | --- |

22.

vakuuttaa pitävänsä kiinni demokratian vahvistamisesta ja alueellisesta koskemattomuudesta maissa, joihin Libyan konflikti vaikuttaa;

| 23. | painottaa, että Libyan uusien viranomaisten on noudatettava kansainvälisen oikeuden sääntöjä; kehottaa näin ollen EU:ta toimittamaan Libyalle resursseja ja tukea, mikä helpottaisi oikeusvarmuuden parantamista ja tarjoaisi humanitaarista apua konfliktin uhreille; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että Libyan uusien viranomaisten on noudatettava kansainvälisen oikeuden sääntöjä; kehottaa näin ollen EU:ta toimittamaan Libyalle resursseja ja tukea, mikä helpottaisi oikeusvarmuuden parantamista ja tarjoaisi humanitaarista apua konfliktin uhreille;

| 24. | vastustaa jyrkästi MNLA:n Pohjois-Malia koskevaa itsenäisyysjulistusta ja pitää sitä mitättömänä; korostaa kannattavansa Malin yhtenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

24.

vastustaa jyrkästi MNLA:n Pohjois-Malia koskevaa itsenäisyysjulistusta ja pitää sitä mitättömänä; korostaa kannattavansa Malin yhtenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille ECOWASin aloitteet rauhan palauttamiseksi Pohjois-Maliin ja kaikkien sellaisten tekijöiden poistamiseksi, jotka estävät Malin valtiota käyttämästä täysimääräisesti toimivaltaansa kyseisellä alueella; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan kyseisiä aloitteita ottaen huomioon, että Libyassa taistelleilla Natolla ja sen kansainvälisillä liittolaisilla on erityinen vastuu ryhtyä asianmukaisiin toimiin lieventääkseen heijastusvaikutuksia, joita Libyan konfliktilla on ollut naapurimaihin; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille ECOWASin aloitteet rauhan palauttamiseksi Pohjois-Maliin ja kaikkien sellaisten tekijöiden poistamiseksi, jotka estävät Malin valtiota käyttämästä täysimääräisesti toimivaltaansa kyseisellä alueella; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan kyseisiä aloitteita ottaen huomioon, että Libyassa taistelleilla Natolla ja sen kansainvälisillä liittolaisilla on erityinen vastuu ryhtyä asianmukaisiin toimiin lieventääkseen heijastusvaikutuksia, joita Libyan konfliktilla on ollut naapurimaihin;

| 26. | on huolestunut MNLA:n ja islamistiliike Ansar Dinen välisestä sopimuksesta luoda Pohjois-Maliin islamilainen valtio ja kehottaa Afrikan unionia ja Euroopan unionia kehittämään lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategian kyseisten laittomien asevoimien miehityksen lopettamiseksi Pohjois-Malissa; |
| --- | --- |

26.

on huolestunut MNLA:n ja islamistiliike Ansar Dinen välisestä sopimuksesta luoda Pohjois-Maliin islamilainen valtio ja kehottaa Afrikan unionia ja Euroopan unionia kehittämään lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategian kyseisten laittomien asevoimien miehityksen lopettamiseksi Pohjois-Malissa;

| 27. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä yleisesti ja erityisesti EU:ta tehostamaan yhteistyötään Sahelin ja Saharan alueen valtioiden sekä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kanssa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi alueella erityisesti lisäämällä yhteisen komitean (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc) käytössä olevia resursseja sen pyrkiessä turvaamaan Sahelin ja Saharan alueen kaistaleen; |
| --- | --- |

27.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä yleisesti ja erityisesti EU:ta tehostamaan yhteistyötään Sahelin ja Saharan alueen valtioiden sekä Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kanssa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi alueella erityisesti lisäämällä yhteisen komitean (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc) käytössä olevia resursseja sen pyrkiessä turvaamaan Sahelin ja Saharan alueen kaistaleen;

| 28. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan alueen valtioiden valmiuksien vahvistamista ja ottamaan käyttöön kaikki saatavilla olevat keinot väestön suojelemiseksi sekä alueen turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi yhteistyössä alueen valtioiden sekä valtioiden välisten organisaatioiden Ecowasin ja UEMOAn kanssa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan alueen valtioiden valmiuksien vahvistamista ja ottamaan käyttöön kaikki saatavilla olevat keinot väestön suojelemiseksi sekä alueen turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi yhteistyössä alueen valtioiden sekä valtioiden välisten organisaatioiden Ecowasin ja UEMOAn kanssa;

| 29. | toivoo, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatio auttaa kyseisen alueen maita tehostamaan rajavalvontaa ja torjumaan etenkin ase-, huume- ja ihmiskauppaa; |
| --- | --- |

29.

toivoo, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatio auttaa kyseisen alueen maita tehostamaan rajavalvontaa ja torjumaan etenkin ase-, huume- ja ihmiskauppaa;

| 30. | kehottaa alueen maita määrittämään toimenpiteet, joilla voidaan edistää turvallisuustietojen vaihtoa etenkin asetakavarikoiden yhteydessä hyödyntämällä olemassa olevia tiedonvaihtokanavia, kuten Afrikan unionin terrorismin tutkimuskeskusta, Interpolia ja Yhdistyneitä kansakuntia; |
| --- | --- |

30.

kehottaa alueen maita määrittämään toimenpiteet, joilla voidaan edistää turvallisuustietojen vaihtoa etenkin asetakavarikoiden yhteydessä hyödyntämällä olemassa olevia tiedonvaihtokanavia, kuten Afrikan unionin terrorismin tutkimuskeskusta, Interpolia ja Yhdistyneitä kansakuntia;

| 31. | korostaa, että Libyan uuden perustuslain tai oikeuskehyksen käyttöönotossa on kunnioitettava perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että Libyan uuden perustuslain tai oikeuskehyksen käyttöönotossa on kunnioitettava perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia;

| 32. | kehottaa Libyan uutta hallitusta tiivistämään yhteistyötä ECOWASin kanssa ja tekemään kaiken mahdollisen torjuakseen Pohjois-Malin tuaregikapinaa tukevien, AQMI:in kuuluvien rikollisten terroristijärjestöjen tekemiä iskuja; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Libyan uutta hallitusta tiivistämään yhteistyötä ECOWASin kanssa ja tekemään kaiken mahdollisen torjuakseen Pohjois-Malin tuaregikapinaa tukevien, AQMI:in kuuluvien rikollisten terroristijärjestöjen tekemiä iskuja;

| 33. | kehottaa EU:ta tukemaan Libyan väliaikaishallintoa sen pyrkimyksissä toteuttaa osallistava siirtymä konfliktista rauhanrakentamiseen Libyassa ja kehottaa siirtymäajan kansallista neuvostoa jatkamaan laaja-alaista sovittelumenettelyä, joka ulottuu kaikkiin libyalaisiin ja mahdollistaa valtion demokraattisen, rauhanomaisen ja avoimen siirtymän; |
| --- | --- |

33.

kehottaa EU:ta tukemaan Libyan väliaikaishallintoa sen pyrkimyksissä toteuttaa osallistava siirtymä konfliktista rauhanrakentamiseen Libyassa ja kehottaa siirtymäajan kansallista neuvostoa jatkamaan laaja-alaista sovittelumenettelyä, joka ulottuu kaikkiin libyalaisiin ja mahdollistaa valtion demokraattisen, rauhanomaisen ja avoimen siirtymän;

| 34. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentille, AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin toimielimille sekä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

34.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentille, AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin toimielimille sekä Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (6)

hintojen epävakaudesta, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminnasta ja sen vaikutuksista AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012, |
| --- | --- |

—

kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen, jossa asetettiin kansainvälisen yhteisön yhdessä vahvistamat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden ja nälän poistamiseksi, ja erityisesti ensimmäisen vuosituhattavoitteen, joka on äärimmäisen köyhyyden ja nälän kitkeminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen, jossa asetettiin kansainvälisen yhteisön yhdessä vahvistamat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden ja nälän poistamiseksi, ja erityisesti ensimmäisen vuosituhattavoitteen, joka on äärimmäisen köyhyyden ja nälän kitkeminen,

| — | ottaa huomioon Lontoossa 13. huhtikuuta 1999 allekirjoitetun elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen, jonka tavoitteina on edistää maailman elintarviketurvaa ja parantaa kansainvälisen yhteisön kykyä vastata elintarvikkeita koskeviin hätätilanteisiin ja muihin elintarvikkeita koskeviin kehitysmaiden tarpeisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lontoossa 13. huhtikuuta 1999 allekirjoitetun elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen, jonka tavoitteina on edistää maailman elintarviketurvaa ja parantaa kansainvälisen yhteisön kykyä vastata elintarvikkeita koskeviin hätätilanteisiin ja muihin elintarvikkeita koskeviin kehitysmaiden tarpeisiin,

| — | ottaa huomioon FAO:n vapaaehtoisesti noudatettavan ohjeiston, joka koskee riittävän ravinnon saantia koskevan oikeuden asteittaisen toteuttamisen tukemista kansallisen elintarviketurvan yhteydessä (Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adeguate food in the context of national food security), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n vapaaehtoisesti noudatettavan ohjeiston, joka koskee riittävän ravinnon saantia koskevan oikeuden asteittaisen toteuttamisen tukemista kansallisen elintarviketurvan yhteydessä (Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adeguate food in the context of national food security),

| — | ottaa huomioon maataloudesta ja elintarviketurvasta vuonna 2003 allekirjoitetun Maputon julistuksen, jossa Afrikan maiden hallitukset sitoutuivat osoittamaan vähintään kymmenen prosenttia vuotuisesta kansallisesta talousarviostaan maatalouteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maataloudesta ja elintarviketurvasta vuonna 2003 allekirjoitetun Maputon julistuksen, jossa Afrikan maiden hallitukset sitoutuivat osoittamaan vähintään kymmenen prosenttia vuotuisesta kansallisesta talousarviostaan maatalouteen,

| — | ottaa huomioon EU:n maapoliittiset suuntaviivat (EU Land Policy Guidelines) marraskuulta 2004, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n maapoliittiset suuntaviivat (EU Land Policy Guidelines) marraskuulta 2004,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 7. erityisistunnon, joka pidettiin Genevessä 22. toukokuuta 2008 ja jossa käsiteltiin muun muassa elintarvikkeiden hintojen voimakkaasta noususta johtuvan maailman elintarvikekriisin pahenemisen kielteistä vaikutusta ravinnon saantia koskevaan oikeuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 7. erityisistunnon, joka pidettiin Genevessä 22. toukokuuta 2008 ja jossa käsiteltiin muun muassa elintarvikkeiden hintojen voimakkaasta noususta johtuvan maailman elintarvikekriisin pahenemisen kielteistä vaikutusta ravinnon saantia koskevaan oikeuteen,

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisesta elintarviketurvasta L'Aquilassa 10. heinäkuuta 2009 annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisesta elintarviketurvasta L'Aquilassa 10. heinäkuuta 2009 annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n perusturva-aloitteen (UN Social Protection Floor Initiative), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n perusturva-aloitteen (UN Social Protection Floor Initiative),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 13. tammikuuta 2009 antaman päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta ja maailman elintarviketurvasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 13. tammikuuta 2009 antaman päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta ja maailman elintarviketurvasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman FAO:n huippukokouksesta ja elintarviketurvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. marraskuuta 2009 antaman päätöslauselman FAO:n huippukokouksesta ja elintarviketurvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 hyväksytyn komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "EU:n poliittinen toimintakehys kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista" (COM(2010)0127) ja 10. toukokuuta 2010 hyväksytyt neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 hyväksytyn komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "EU:n poliittinen toimintakehys kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista" (COM(2010)0127) ja 10. toukokuuta 2010 hyväksytyt neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Kinshasassa 4. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman elintarviketurvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kinshasassa 4. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman elintarviketurvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon oikeutta ravintoon käsittelevän YK:n erityisraportoijan 29. tammikuuta 2011 julkaisemat kahdeksan suositusta G20-ryhmälle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeutta ravintoon käsittelevän YK:n erityisraportoijan 29. tammikuuta 2011 julkaisemat kahdeksan suositusta G20-ryhmälle,

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2011 julkaistun G20-ryhmälle laaditun virastojen välisen, FAO:n ja OECD:n koordinoiman raportin "Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2011 julkaistun G20-ryhmälle laaditun virastojen välisen, FAO:n ja OECD:n koordinoiman raportin "Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses",

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2011 julkaistun elintarviketurvallisuutta ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportin hintojen epävakaudesta ja elintarviketurvallisuudesta "Price volatility and food security", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2011 julkaistun elintarviketurvallisuutta ja ravitsemusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportin hintojen epävakaudesta ja elintarviketurvallisuudesta "Price volatility and food security",

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 27. syyskuuta 2011 antaman päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 27. syyskuuta 2011 antaman päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.149/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.149/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että FAO:n mukaan nälästä kärsiviä ihmisiä oli 925 miljoonaa vuonna 2010; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että FAO:n mukaan nälästä kärsiviä ihmisiä oli 925 miljoonaa vuonna 2010;

| B. | ottaa huomioon, että 118 kehitysmaasta vain 62 on saavuttamassa ensimmäisen vuosituhattavoitteen päämäärän ja että 29 maata kärsii nykyisin elintarvikehuoltoon liittyvistä ongelmista ja tarvitsee ulkoista elintarvikeapua; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 118 kehitysmaasta vain 62 on saavuttamassa ensimmäisen vuosituhattavoitteen päämäärän ja että 29 maata kärsii nykyisin elintarvikehuoltoon liittyvistä ongelmista ja tarvitsee ulkoista elintarvikeapua;

| C. | ottaa huomioon, että maataloustuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan lisääntyvän 70–100 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, mihin mennessä maailman väestömäärän odotetaan nousevan yhdeksään miljardiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maataloustuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan lisääntyvän 70–100 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, mihin mennessä maailman väestömäärän odotetaan nousevan yhdeksään miljardiin;

| D. | ottaa huomioon, että nälkämellakoiden taustalla oleva syy eli puutteellinen ruokaturva, joka saattaa aiheuttaa ongelmia kollektiiviseen turvallisuuteen maailmanlaajuisesti, pahenee entisestään maan hallintaoikeuskysymysten, asianmukaisen maatalouspolitiikan puutteen, maaperän huonontumisen, ilmastonmuutoksen, maanomistukseen liittyvän epävarmuuden, maatalousperäisten polttoaineiden kysynnän ja energiaan liittyvän politiikan, perushyödykkeillä tapahtuvan keinottelun sekä enimmäkseen keinotekoisesti ja keinottelun tuloksena nousevien elintarvikkeiden hintojen takia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että nälkämellakoiden taustalla oleva syy eli puutteellinen ruokaturva, joka saattaa aiheuttaa ongelmia kollektiiviseen turvallisuuteen maailmanlaajuisesti, pahenee entisestään maan hallintaoikeuskysymysten, asianmukaisen maatalouspolitiikan puutteen, maaperän huonontumisen, ilmastonmuutoksen, maanomistukseen liittyvän epävarmuuden, maatalousperäisten polttoaineiden kysynnän ja energiaan liittyvän politiikan, perushyödykkeillä tapahtuvan keinottelun sekä enimmäkseen keinotekoisesti ja keinottelun tuloksena nousevien elintarvikkeiden hintojen takia;

| E. | ottaa huomioon, että elintarvikkeiden hinnat ovat nousseet kuukausi toisensa perään elokuusta 2010 lähtien ja että hinnat ovat nyt korkeammalla tasolla kuin vuoden 2008 elintarvikkeiden hintahuipun aikana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että elintarvikkeiden hinnat ovat nousseet kuukausi toisensa perään elokuusta 2010 lähtien ja että hinnat ovat nyt korkeammalla tasolla kuin vuoden 2008 elintarvikkeiden hintahuipun aikana;

| F. | ottaa huomioon, että Maailmanpankin elokuussa 2011 julkaisemassa elintarvikkeiden hintaa koskevassa raportissa "Food Price Watch" todetaan, että maailmanlaajuisesti korkeat ja epävakaat elintarvikehinnat saattavat vaaraan kehitysmaiden köyhimmät ihmiset ja pahentavat hätätilaa Afrikan sarven alueella; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Maailmanpankin elokuussa 2011 julkaisemassa elintarvikkeiden hintaa koskevassa raportissa "Food Price Watch" todetaan, että maailmanlaajuisesti korkeat ja epävakaat elintarvikehinnat saattavat vaaraan kehitysmaiden köyhimmät ihmiset ja pahentavat hätätilaa Afrikan sarven alueella;

| G. | ottaa huomioon, että epävakaat perushyödykkeiden hinnat vaikuttavat kuluttajien lisäksi myös tuottajiin, mistä syystä AKT-maiden viljelijöiden on äärimmäisen vaikeaa suunnitella tuotantoaan ja tuotteidensa markkinointia; ottaa huomioon, että viljelijöiden tulojen osuus elintarvikeketjusta on pudonnut huomattavasti kun taas jalostajien ja jälleenmyyjien voitot ovat kasvaneet tasaisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että epävakaat perushyödykkeiden hinnat vaikuttavat kuluttajien lisäksi myös tuottajiin, mistä syystä AKT-maiden viljelijöiden on äärimmäisen vaikeaa suunnitella tuotantoaan ja tuotteidensa markkinointia; ottaa huomioon, että viljelijöiden tulojen osuus elintarvikeketjusta on pudonnut huomattavasti kun taas jalostajien ja jälleenmyyjien voitot ovat kasvaneet tasaisesti;

| H. | ottaa huomioon, että viljavuus laskee useilla alueilla huolestuttavan alhaiseksi, mikä johtaa tuoton heikentymiseen ja köyhtyneen maaperän ylihyödyntämiseen; ottaa huomioon, että tieteellisen näytön mukaan on mahdollista saattaa viljavuus entiselleen, lisätä tuottoa, suojata tilat äärimmäisiltä sääoloilta, lisätä biologista monimuotoisuutta sekä monipuolistaa ja lisätä pienviljelijöiden tuloja hyödyntämällä agroekologisia järjestelmiä, joissa kasvinviljely yhdistetään metsä- ja karjatalouteen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että viljavuus laskee useilla alueilla huolestuttavan alhaiseksi, mikä johtaa tuoton heikentymiseen ja köyhtyneen maaperän ylihyödyntämiseen; ottaa huomioon, että tieteellisen näytön mukaan on mahdollista saattaa viljavuus entiselleen, lisätä tuottoa, suojata tilat äärimmäisiltä sääoloilta, lisätä biologista monimuotoisuutta sekä monipuolistaa ja lisätä pienviljelijöiden tuloja hyödyntämällä agroekologisia järjestelmiä, joissa kasvinviljely yhdistetään metsä- ja karjatalouteen;

| I. | ottaa huomioon, että maatalouteen osoitettu kehitysapu on vähentynyt dramaattisesti 1980-luvulta lähtien ja että sen määrä on pudonnut vain 3,8 prosenttiin julkisesta kehitysavusta (ODA); ottaa huomioon, että julkisten maatalousmenojen osuus on myös laskenut keskimäärin 7 prosenttiin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maatalouteen osoitettu kehitysapu on vähentynyt dramaattisesti 1980-luvulta lähtien ja että sen määrä on pudonnut vain 3,8 prosenttiin julkisesta kehitysavusta (ODA); ottaa huomioon, että julkisten maatalousmenojen osuus on myös laskenut keskimäärin 7 prosenttiin kehitysmaissa;

| J. | ottaa huomioon, että useimmat Afrikan maiden hallitukset ovat ilmaisseet huolensa siitä, että maailmankaupan vapauttamisen edut jäävät usein hyvin vähäisiksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, koska tulevat maataloustoimialat altistuvat ennenaikaisesti aidolle kilpailulle kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden tuottajien kanssa, ja että markkinat pitäisi avata ennemminkin asteittain kuin äkkinäisesti; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että useimmat Afrikan maiden hallitukset ovat ilmaisseet huolensa siitä, että maailmankaupan vapauttamisen edut jäävät usein hyvin vähäisiksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, koska tulevat maataloustoimialat altistuvat ennenaikaisesti aidolle kilpailulle kehitysmaiden ja kehittyneiden maiden tuottajien kanssa, ja että markkinat pitäisi avata ennemminkin asteittain kuin äkkinäisesti;

| K. | ottaa huomioon, että lähinnä ulkomaisten sijoittajien lisääntyneet maahankinnat ovat tehneet AKT-maiden epävarmoista maatalous- ja elintarvikejärjestelmistä entistä haavoittuvampia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että lähinnä ulkomaisten sijoittajien lisääntyneet maahankinnat ovat tehneet AKT-maiden epävarmoista maatalous- ja elintarvikejärjestelmistä entistä haavoittuvampia;

| L. | ottaa huomioon, että maatalouden tuotoksia on enenevässä määrin käytetty biopolttoaineisiin, mikä yhdistää kasviöljymarkkinoiden epävakauden raaka-ainemarkkinoiden epävakauteen ja lisää elintarvikkeiden hintojen nousua ja puutteellista ruokaturvaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että maatalouden tuotoksia on enenevässä määrin käytetty biopolttoaineisiin, mikä yhdistää kasviöljymarkkinoiden epävakauden raaka-ainemarkkinoiden epävakauteen ja lisää elintarvikkeiden hintojen nousua ja puutteellista ruokaturvaa;

| M. | ottaa huomioon, että talouskeinottelu ja rahoitusmarkkinoiden ja kaupan yleistynyt vapauttaminen lisäävät suuresti hintojen epävakautta; ottaa huomioon, että elintarvike- ja maataloushyödykkeiden markkinoihin perustuvista johdannaisinstrumenteista on tullut äärettömän suosittuja ja että ne ovat helposti sijoittajien saatavilla eri puolilla maailmaa ja että ne eivät ole enää vain ammattisijoittajien hyödyntämiä erityisinstrumentteja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että talouskeinottelu ja rahoitusmarkkinoiden ja kaupan yleistynyt vapauttaminen lisäävät suuresti hintojen epävakautta; ottaa huomioon, että elintarvike- ja maataloushyödykkeiden markkinoihin perustuvista johdannaisinstrumenteista on tullut äärettömän suosittuja ja että ne ovat helposti sijoittajien saatavilla eri puolilla maailmaa ja että ne eivät ole enää vain ammattisijoittajien hyödyntämiä erityisinstrumentteja;

| 1. | muistuttaa, että oikeus riittävään ravintoon on yleismaailmallinen ihmisoikeus; vaatii kaikkia maita panemaan täytäntöön FAO:n vapaaehtoisesti noudatettavan ohjeiston oikeudesta ravintoon; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että oikeus riittävään ravintoon on yleismaailmallinen ihmisoikeus; vaatii kaikkia maita panemaan täytäntöön FAO:n vapaaehtoisesti noudatettavan ohjeiston oikeudesta ravintoon;

| 2. | painottaa, että poliittinen vakaus on myös välttämätön edellytys kehitykselle ja elintarviketurvan parantamiselle, ja kehottaa kaikkia osapuolia osoittamaan poliittista tahtoa, jota tarvitaan tämän vakauden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että poliittinen vakaus on myös välttämätön edellytys kehitykselle ja elintarviketurvan parantamiselle, ja kehottaa kaikkia osapuolia osoittamaan poliittista tahtoa, jota tarvitaan tämän vakauden varmistamiseksi;

Maatalous ja "maan kaappaaminen"

| 3. | kehottaa osoittamaan suuremman prosenttiosuuden EU:n julkisesta kehitysavusta AKT-maiden maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen elintarviketurvallisuuden lisäämiseksi; vaatii kansainvälistä yhteisöä täyttämään L'Aquilan huippukokouksen sitoumukset ja myöntämään 22 miljardia Yhdysvaltain dollaria kehitysmaiden viljelijöiden tukemiseksi ja nälän torjumiseksi; toteaa, että kyseisestä määrästä on toistaiseksi myönnetty vain viidesosa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa osoittamaan suuremman prosenttiosuuden EU:n julkisesta kehitysavusta AKT-maiden maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen elintarviketurvallisuuden lisäämiseksi; vaatii kansainvälistä yhteisöä täyttämään L'Aquilan huippukokouksen sitoumukset ja myöntämään 22 miljardia Yhdysvaltain dollaria kehitysmaiden viljelijöiden tukemiseksi ja nälän torjumiseksi; toteaa, että kyseisestä määrästä on toistaiseksi myönnetty vain viidesosa;

| 4. | katsoo, että AKT-maiden hallituksilta vaaditaan myös merkittävää panostusta kyseisten maiden maaseudun kehittämiseen liittyvän leveän investointikuilun kuromiseksi umpeen, jotta omavaraisuuden mahdollistava yhtenäinen maatalousjärjestelmä voi kehittyä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että AKT-maiden hallituksilta vaaditaan myös merkittävää panostusta kyseisten maiden maaseudun kehittämiseen liittyvän leveän investointikuilun kuromiseksi umpeen, jotta omavaraisuuden mahdollistava yhtenäinen maatalousjärjestelmä voi kehittyä;

| 5. | katsoo, että pienviljely voi tarjota vastauksen elintarviketurvallisuuden muodostamaan haasteeseen, ja kehottaa EU:ta lopettamaan tuetun viennin, joka horjuttaa kehitysmaiden viljelijöitä, ja lisäämään apuaan ja tukeaan kestäville pienviljelijöille, kestäville viljelijöille ja keskisuurille maataloustuottajille, jotka ovat elintarviketurvallisuuden tärkein ylläpitäjä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että pienviljely voi tarjota vastauksen elintarviketurvallisuuden muodostamaan haasteeseen, ja kehottaa EU:ta lopettamaan tuetun viennin, joka horjuttaa kehitysmaiden viljelijöitä, ja lisäämään apuaan ja tukeaan kestäville pienviljelijöille, kestäville viljelijöille ja keskisuurille maataloustuottajille, jotka ovat elintarviketurvallisuuden tärkein ylläpitäjä;

| 6. | alleviivaa naisten ja nuorten perustavaa laatua olevaa asemaa elintarvike- ja ravitsemusturvassa ja maataloustuotannossa; kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-maiden hallituksia investoimaan ohjelmiin, jotka tukevan nimenomaan naisia ja nuoria pienviljelijöitä (esimerkiksi kestävää ja ympäristöystävällistä maataloutta koskevat koulutusohjelmat sekä lainojen ja voittoa tavoittelemattomien mikroluottojen saannin helpottaminen); |
| --- | --- |

6.

alleviivaa naisten ja nuorten perustavaa laatua olevaa asemaa elintarvike- ja ravitsemusturvassa ja maataloustuotannossa; kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-maiden hallituksia investoimaan ohjelmiin, jotka tukevan nimenomaan naisia ja nuoria pienviljelijöitä (esimerkiksi kestävää ja ympäristöystävällistä maataloutta koskevat koulutusohjelmat sekä lainojen ja voittoa tavoittelemattomien mikroluottojen saannin helpottaminen);

| 7. | painottaa, että on erittäin tärkeää ottaa pienviljelijät ja paikalliset maatalousjärjestöt mukaan maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon AKT-maissa ja että EU:n olisi pyrittävä tekemään yhteistyötä pienviljelijöiden yhdistysten ja muiden paikallisten yhdistysten kanssa sekä vahvistamaan niitä taatakseen, että paikallisyhteisöjen edut turvataan; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että on erittäin tärkeää ottaa pienviljelijät ja paikalliset maatalousjärjestöt mukaan maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon AKT-maissa ja että EU:n olisi pyrittävä tekemään yhteistyötä pienviljelijöiden yhdistysten ja muiden paikallisten yhdistysten kanssa sekä vahvistamaan niitä taatakseen, että paikallisyhteisöjen edut turvataan;

| 8. | korostaa tarvetta lisätä julkisia investointeja tutkimustoimintaan, joka käsittelee kasvinviljelyn metsä- ja karjatalouteen yhdistäviä kestäviä agroekologisia tuotantojärjestelmiä, ja kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään kestäviä viljelymenetelmiä ja uutta teknologiaa koskevia yhteisiä tutkimus-, koulutus- ja laajentumisvalmiuksia varsinkin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja yhteisyritysten avulla; |
| --- | --- |

8.

korostaa tarvetta lisätä julkisia investointeja tutkimustoimintaan, joka käsittelee kasvinviljelyn metsä- ja karjatalouteen yhdistäviä kestäviä agroekologisia tuotantojärjestelmiä, ja kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään kestäviä viljelymenetelmiä ja uutta teknologiaa koskevia yhteisiä tutkimus-, koulutus- ja laajentumisvalmiuksia varsinkin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja yhteisyritysten avulla;

| 9. | on syvästi huolissaan ulkomaisten sijoittajien nykyisin kehitysmaissa tekemistä suurista maahankinnoista, jotka myös vahingoittavat paikallisia pienviljelijöitä ja keskisuuria viljelijöitä; kehottaa EU:ta kannustamaan AKT-maiden hallituksia sitoutumaan maauudistukseen omistusoikeuden takaamiseksi alkuperäisille viljelijöille, pienille ja keskisuurille viljelijöille ja erityisesti naisviljelijöille ja estämään yritysten harjoittamia "maan kaappauskäytäntöjä"; |
| --- | --- |

9.

on syvästi huolissaan ulkomaisten sijoittajien nykyisin kehitysmaissa tekemistä suurista maahankinnoista, jotka myös vahingoittavat paikallisia pienviljelijöitä ja keskisuuria viljelijöitä; kehottaa EU:ta kannustamaan AKT-maiden hallituksia sitoutumaan maauudistukseen omistusoikeuden takaamiseksi alkuperäisille viljelijöille, pienille ja keskisuurille viljelijöille ja erityisesti naisviljelijöille ja estämään yritysten harjoittamia "maan kaappauskäytäntöjä";

| 10. | kehottaa AKT-maita tarkastelemaan maapolitiikkaansa tiettyjen alueiden tunnistamiseksi ja määrittämiseksi maatalousalueiksi sekä ottamaan maan hoitoon ja käyttöön liittyvät kysymykset asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT-maita tarkastelemaan maapolitiikkaansa tiettyjen alueiden tunnistamiseksi ja määrittämiseksi maatalousalueiksi sekä ottamaan maan hoitoon ja käyttöön liittyvät kysymykset asianmukaisesti huomioon;

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota teettämään riippumattoman arvioinnin kaupan vapauttamispolitiikan vaikutuksista maatalousmaahan, jota enenevässä määrin käytetään hyödyttämään vientiä harjoittavia maatalousyrityksiä kehitysmaiden kansallisten ravintotarpeiden tyydyttämisen sijaan, sekä esittämään konkreettisia ehdotuksia kyseisen ilmiön ja siitä johtuvien ongelmien, kuten laajamittaisen "maan kaappaamisen" ja elintarviketurvallisuuden nopean heikentymisen, torjumiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota teettämään riippumattoman arvioinnin kaupan vapauttamispolitiikan vaikutuksista maatalousmaahan, jota enenevässä määrin käytetään hyödyttämään vientiä harjoittavia maatalousyrityksiä kehitysmaiden kansallisten ravintotarpeiden tyydyttämisen sijaan, sekä esittämään konkreettisia ehdotuksia kyseisen ilmiön ja siitä johtuvien ongelmien, kuten laajamittaisen "maan kaappaamisen" ja elintarviketurvallisuuden nopean heikentymisen, torjumiseksi;

| 12. | kehottaa Euroopan komissiota päivittämään maapoliittiset suuntaviivansa "maan kaappaamisen" osalta ja esittämään toimenpiteitä laajamittaisia maahankintoja, joihin liittyy eurooppalaisia sijoittajia, koskevan raportoinnin ja valvonnan tehostamiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Euroopan komissiota päivittämään maapoliittiset suuntaviivansa "maan kaappaamisen" osalta ja esittämään toimenpiteitä laajamittaisia maahankintoja, joihin liittyy eurooppalaisia sijoittajia, koskevan raportoinnin ja valvonnan tehostamiseksi;

Rahoitusmarkkinakeinottelu raaka-ainemarkkinoilla

| 13. | katsoo, että maailman maatalousmarkkinoiden avoimuutta pitäisi lisätä merkittävästi; on siksi mielissään maatalousmarkkinoita koskevasta tietojärjestelmästä (Agricultural Market Information System, AMIS), jonka perustamista G20-ryhmän maatalousministerit peräänkuuluttivat ja jonka tarkoituksena on puuttua elintarvikkeiden hintojen epävakauteen oikea-aikaisempien, täsmällisempien ja avoimempien maailman elintarvikemarkkinoita koskevien tietojen avulla; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että maailman maatalousmarkkinoiden avoimuutta pitäisi lisätä merkittävästi; on siksi mielissään maatalousmarkkinoita koskevasta tietojärjestelmästä (Agricultural Market Information System, AMIS), jonka perustamista G20-ryhmän maatalousministerit peräänkuuluttivat ja jonka tarkoituksena on puuttua elintarvikkeiden hintojen epävakauteen oikea-aikaisempien, täsmällisempien ja avoimempien maailman elintarvikemarkkinoita koskevien tietojen avulla;

| 14. | kehottaa YK:ta ja G20-ryhmää lisäämään pyrkimyksiään, jotta päästäisiin yksimielisyyteen maailmanlaajuisesta sääntelystä maataloushyödykkeillä tapahtuvan keinottelun lopettamiseksi ja jotta koordinoitaisiin ennaltaehkäisevien mekanismien luomista maailman elintarvikehintojen liiallisen vaihtelun hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa YK:ta ja G20-ryhmää lisäämään pyrkimyksiään, jotta päästäisiin yksimielisyyteen maailmanlaajuisesta sääntelystä maataloushyödykkeillä tapahtuvan keinottelun lopettamiseksi ja jotta koordinoitaisiin ennaltaehkäisevien mekanismien luomista maailman elintarvikehintojen liiallisen vaihtelun hillitsemiseksi;

| 15. | vaatii elintarvike- ja maataloushyödykkeiden markkinoilla käytävään kauppaan liittyvien toimijoiden selkeää tunnistamista ja perusteellista analyysia elintarvikkeilla tapahtuvan keinottelun välitysmekanismeista paikallisilla markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla; kehottaa kaikkia olennaisia toimijoita perustamaan yhdessä kansainvälisen mekanismin, jonka tarkoituksena on valvoa perushyödykkeiden ja maataloustuotteiden johdannaisten kaupan aktiivisuutta; |
| --- | --- |

15.

vaatii elintarvike- ja maataloushyödykkeiden markkinoilla käytävään kauppaan liittyvien toimijoiden selkeää tunnistamista ja perusteellista analyysia elintarvikkeilla tapahtuvan keinottelun välitysmekanismeista paikallisilla markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla; kehottaa kaikkia olennaisia toimijoita perustamaan yhdessä kansainvälisen mekanismin, jonka tarkoituksena on valvoa perushyödykkeiden ja maataloustuotteiden johdannaisten kaupan aktiivisuutta;

| 16. | painottaa, että markkinoille pääsy on suurin este, joka pienten ja keskisuurten viljelijöiden on voitettava AKT-maissa, ja että erityisesti sellaiset epäsuotuisat kauppajärjestelmät ja kaupan esteet, jotka haittaavat AKT-maiden vientiä kehittyneiden maiden markkinoille, on poistettava pikaisesti; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että markkinoille pääsy on suurin este, joka pienten ja keskisuurten viljelijöiden on voitettava AKT-maissa, ja että erityisesti sellaiset epäsuotuisat kauppajärjestelmät ja kaupan esteet, jotka haittaavat AKT-maiden vientiä kehittyneiden maiden markkinoille, on poistettava pikaisesti;

| 17. | katsoo, että nykyistä kauppapolitiikkaa, erityisesti rikkaiden maiden maataloustukia ja kriisinaikaisia vientirajoituksia, on tarkasteltava uudelleen elintarvikkeiden hintojen epävakauden vaikutusten rajaamiseksi; korostaa EU:n sitoumusta lopettaa vientituet asteittain rinnakkain WTO:n kumppaneiden vastaavien toimenpiteiden kanssa; kehottaa EU:ta parantamaan entisestään kehitys- ja kauppapolitiikkansa koordinointia; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että nykyistä kauppapolitiikkaa, erityisesti rikkaiden maiden maataloustukia ja kriisinaikaisia vientirajoituksia, on tarkasteltava uudelleen elintarvikkeiden hintojen epävakauden vaikutusten rajaamiseksi; korostaa EU:n sitoumusta lopettaa vientituet asteittain rinnakkain WTO:n kumppaneiden vastaavien toimenpiteiden kanssa; kehottaa EU:ta parantamaan entisestään kehitys- ja kauppapolitiikkansa koordinointia;

| 18. | korostaa, että tehostettu alueellinen kauppa voi lisätä elintarviketurvallisuutta ja taata tuottajille vakaamman markkinaympäristön; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että tehostettu alueellinen kauppa voi lisätä elintarviketurvallisuutta ja taata tuottajille vakaamman markkinaympäristön;

| 19. | peräänkuuluttaa biopolttoaineita suosivien vääristävien verokannustinten ja tukien poistamista, mikä johtaisi siihen, että biopolttoaineita tuotettaisiin vain paikoissa, joissa se on taloudellisesti toteuttamiskelpoista; toteaa, että kannustinten ja tukien poistaminen vähentäisi biopolttoaineiden tuotannon vaikutuksia elintarviketurvallisuuteen; |
| --- | --- |

19.

peräänkuuluttaa biopolttoaineita suosivien vääristävien verokannustinten ja tukien poistamista, mikä johtaisi siihen, että biopolttoaineita tuotettaisiin vain paikoissa, joissa se on taloudellisesti toteuttamiskelpoista; toteaa, että kannustinten ja tukien poistaminen vähentäisi biopolttoaineiden tuotannon vaikutuksia elintarviketurvallisuuteen;

| 20. | pitää välttämättömänä elintarviketurvallisuuden tavoitteiden ja energia-alan tavoitteiden saattamista tasapainoon; kehottaa EU:ta tutkimaan biopolttoainealaa koskevien strategisten tavoitteidensa vaikutuksia elintarviketurvallisuuteen ja tarkistamaan niitä kyseisen vaikutustutkimuksen perusteella; |
| --- | --- |

20.

pitää välttämättömänä elintarviketurvallisuuden tavoitteiden ja energia-alan tavoitteiden saattamista tasapainoon; kehottaa EU:ta tutkimaan biopolttoainealaa koskevien strategisten tavoitteidensa vaikutuksia elintarviketurvallisuuteen ja tarkistamaan niitä kyseisen vaikutustutkimuksen perusteella;

| 21. | kannustaa AKT-maiden hallituksia tutkimaan tai vahvistamaan toimenpiteitä hintojen epävakauden seurausten lieventämiseksi esimerkiksi tarjoamalla köyhille tuettua ruokaa tai käteistä rahaa joustavien turvaverkkojen avulla; |
| --- | --- |

21.

kannustaa AKT-maiden hallituksia tutkimaan tai vahvistamaan toimenpiteitä hintojen epävakauden seurausten lieventämiseksi esimerkiksi tarjoamalla köyhille tuettua ruokaa tai käteistä rahaa joustavien turvaverkkojen avulla;

| 22. | kehottaa kasvattamaan valtion ja alueiden vilja- ja hätäelintarvikevarastoja ja parantamaan niiden hallinnointia ja varastointia sekä vahvistamaan hintojen ja varastojen kansainvälistä koordinointia ja valvontaa, millä voidaan torjua elintarvikkeiden hintojen epävakautta ja reagoida paremmin ja nopeammin elintarvikekriiseihin; |
| --- | --- |

22.

kehottaa kasvattamaan valtion ja alueiden vilja- ja hätäelintarvikevarastoja ja parantamaan niiden hallinnointia ja varastointia sekä vahvistamaan hintojen ja varastojen kansainvälistä koordinointia ja valvontaa, millä voidaan torjua elintarvikkeiden hintojen epävakautta ja reagoida paremmin ja nopeammin elintarvikekriiseihin;

| 23. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita suojelemaan, kehittämään ja edistämään paikallisia siemenlajikkeita, jotka sopivat usein paremmin paikallisen väestön tarpeisiin ja kehitysmaiden ilmastoon, takaamaan viljelijöille oikeuden tuottaa omat siemenensä ja estämään teollis- ja tekijänoikeussäännöt, jotka mahdollistavat tällaisten siementen kaappaamisen; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita suojelemaan, kehittämään ja edistämään paikallisia siemenlajikkeita, jotka sopivat usein paremmin paikallisen väestön tarpeisiin ja kehitysmaiden ilmastoon, takaamaan viljelijöille oikeuden tuottaa omat siemenensä ja estämään teollis- ja tekijänoikeussäännöt, jotka mahdollistavat tällaisten siementen kaappaamisen;

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n puheenjohtajavaltiolle, FAO:lle ja G20-ryhmälle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, EU:n puheenjohtajavaltiolle, FAO:lle ja G20-ryhmälle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (7)

kaivostoiminnan sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012, |
| --- | --- |

—

kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimuksen") ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimuksen") ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, joissa esitetään vastuullisen liiketoiminnan menettelyperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, joissa esitetään vastuullisen liiketoiminnan menettelyperiaatteet,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 2005 esittämän aloitteen lapsityön kitkemiseksi kaivostoiminnasta ja louhinnasta (Global Initiative for Eliminating Child Labour in Mining and Quarrying), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 2005 esittämän aloitteen lapsityön kitkemiseksi kaivostoiminnasta ja louhinnasta (Global Initiative for Eliminating Child Labour in Mining and Quarrying),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin valtionpäämiesten helmikuussa 2009 hyväksymän Afrikan kaivostoimintaa koskevan aloitteen (Africa Mining Vision), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin valtionpäämiesten helmikuussa 2009 hyväksymän Afrikan kaivostoimintaa koskevan aloitteen (Africa Mining Vision),

| — | ottaa huomioon AKT-maiden mineraalivaroja käsittelevän teollisuuden kestävää kehitystä ja hallinnointia koskevan Brysselin julistuksen (Brussels Declaration on the Sustainable Development and Management of the Mineral Resources Industry of the ACP States (ACP/89/008/10)), joka annettiin Brysselissä, Belgiassa 13.–15. joulukuuta 2010 pidetyssä AKT-maiden mineraalivaroja käsittelevästä teollisuudesta vastaavien ministerien 1. kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-maiden mineraalivaroja käsittelevän teollisuuden kestävää kehitystä ja hallinnointia koskevan Brysselin julistuksen (Brussels Declaration on the Sustainable Development and Management of the Mineral Resources Industry of the ACP States (ACP/89/008/10)), joka annettiin Brysselissä, Belgiassa 13.–15. joulukuuta 2010 pidetyssä AKT-maiden mineraalivaroja käsittelevästä teollisuudesta vastaavien ministerien 1. kokouksessa,

| — | ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman (UNEP) luonnonvarojen kestävää hoitoa käsittelevän kansainvälisen paneelin (International Panel on the sustainable management of natural resources) toimialan ja tehtävät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman (UNEP) luonnonvarojen kestävää hoitoa käsittelevän kansainvälisen paneelin (International Panel on the sustainable management of natural resources) toimialan ja tehtävät,

| — | ottaa huomioon lapsityövoiman käyttöä kultakaivoksissa käsittelevän Kansainvälisen työjärjestön tutkimuksen "Child labour in gold mining: The problem" (kesäkuu 2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsityövoiman käyttöä kultakaivoksissa käsittelevän Kansainvälisen työjärjestön tutkimuksen "Child labour in gold mining: The problem" (kesäkuu 2006),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15. joulukuuta 2010 antaman päätöslauselman EU:n ja Afrikan strategisen kumppanuuden tulevaisuudesta kolmannen EU:n ja Afrikan huippukokouksen jälkeen (P7_TA(2010)0482), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15. joulukuuta 2010 antaman päätöslauselman EU:n ja Afrikan strategisen kumppanuuden tulevaisuudesta kolmannen EU:n ja Afrikan huippukokouksen jälkeen (P7_TA(2010)0482),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman tehokkaasta eurooppalaisesta raaka-ainestrategiasta (P7_TA(2011)0364), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman tehokkaasta eurooppalaisesta raaka-ainestrategiasta (P7_TA(2011)0364),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2010 antaman päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (P7_TA(2010)0446), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2010 antaman päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (P7_TA(2010)0446),

| — | ottaa huomioon Afrikan kauppapolitiikkaa käsittelevän keskuksen (African Trade Policy Centre) tutkimuksen mineraalien hyödyntämisestä, ympäristön kestävyydestä ja kestävästä kehityksestä EAC:n, SADC:n ja ECOWASin alueella "Mineral Exploitation, Environmental Sustainability and Sustainable Development in EAC, SADC and ECOWAS Regions" (vuodelta 2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan kauppapolitiikkaa käsittelevän keskuksen (African Trade Policy Centre) tutkimuksen mineraalien hyödyntämisestä, ympäristön kestävyydestä ja kestävästä kehityksestä EAC:n, SADC:n ja ECOWASin alueella "Mineral Exploitation, Environmental Sustainability and Sustainable Development in EAC, SADC and ECOWAS Regions" (vuodelta 2009),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijaryhmän raportin luonnonvaroista ja konflikteista Afrikassa (Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset) (vuodelta 2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijaryhmän raportin luonnonvaroista ja konflikteista Afrikassa (Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset) (vuodelta 2006),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmat nk. konfliktitimanteista ja erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1459 (vuodelta 2003) Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmat nk. konfliktitimanteista ja erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1459 (vuodelta 2003) Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 annetun Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 annetun Kansainvälisen työjärjestön (ILO) julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista,

| — | ottaa huomioon kaivannaisteollisuuden jätehuollosta 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaivannaisteollisuuden jätehuollosta 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/21/EY,

| — | ottaa huomioon kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen sellaisena kuin se on esitetty Lissabonin sopimuksessa (SEUT-sopimuksen 208 artikla) ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuteen liittyvän oikeudellisen velvollisuuden kuulla AKT-maita (Cotonoun sopimuksen 12 artikla), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen sellaisena kuin se on esitetty Lissabonin sopimuksessa (SEUT-sopimuksen 208 artikla) ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuteen liittyvän oikeudellisen velvollisuuden kuulla AKT-maita (Cotonoun sopimuksen 12 artikla),

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.156/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.156/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) mukaan uusiutumattomat mineraalivarat jaotellaan kolmeen luokkaan: energiamineraaleihin, joita ovat esimerkiksi öljy, maakaasu, uraani ja hiili, metallimalmeihin, joihin kuuluvat muun muassa kupari, koboltti ja bauksiitti, sekä ei-metallisiin mineraaleihin, joita ovat esimerkiksi jalokivet (timantit); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) mukaan uusiutumattomat mineraalivarat jaotellaan kolmeen luokkaan: energiamineraaleihin, joita ovat esimerkiksi öljy, maakaasu, uraani ja hiili, metallimalmeihin, joihin kuuluvat muun muassa kupari, koboltti ja bauksiitti, sekä ei-metallisiin mineraaleihin, joita ovat esimerkiksi jalokivet (timantit);

| B. | ottaa huomioon, että useimmilla AKT-mailla erityisesti Afrikassa on runsaat mineraalivarat, jotka käsittävät mm. metalleja, öljyä, timantteja, kultaa, rautaa, kobolttia, uraania, kuparia, bauksiittia ja hopeaa; ottaa huomioon, että näistä rikkauksista huolimatta suurin osa väestöstä elää köyhyydessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että useimmilla AKT-mailla erityisesti Afrikassa on runsaat mineraalivarat, jotka käsittävät mm. metalleja, öljyä, timantteja, kultaa, rautaa, kobolttia, uraania, kuparia, bauksiittia ja hopeaa; ottaa huomioon, että näistä rikkauksista huolimatta suurin osa väestöstä elää köyhyydessä;

| C. | ottaa huomioon, että useimpia mineraaleja viedään malmina, rikasteina tai metalleina, mikä ei juurikaan tuo lisäarvoa niitä tuottaville AKT-maille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että useimpia mineraaleja viedään malmina, rikasteina tai metalleina, mikä ei juurikaan tuo lisäarvoa niitä tuottaville AKT-maille;

| D. | ottaa huomioon, että kaivostoimintaan liittyvien sopimusten vaikeaselkoisuus ja luottamuksellisuus ovat lisänneet heikkojen valtioiden manipulointia ja parlamentaarisen tarkastelun sivuuttamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaivostoimintaan liittyvien sopimusten vaikeaselkoisuus ja luottamuksellisuus ovat lisänneet heikkojen valtioiden manipulointia ja parlamentaarisen tarkastelun sivuuttamista;

| E. | ottaa huomioon, että koska viranomaiset eivät ole tietoisia ongelmasta ja kaivostoiminnan sääntelyyn ja valvontaan liittyvistä velvollisuuksistaan, kaivosyhtiöiden toiminta AKT-maissa on vahingoittanut merkittävästi paikallisia ympäristöoloja, yhteiskunnallista tilannetta ja terveydentilaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että koska viranomaiset eivät ole tietoisia ongelmasta ja kaivostoiminnan sääntelyyn ja valvontaan liittyvistä velvollisuuksistaan, kaivosyhtiöiden toiminta AKT-maissa on vahingoittanut merkittävästi paikallisia ympäristöoloja, yhteiskunnallista tilannetta ja terveydentilaa;

| F. | ottaa huomioon, että viranomaisten sekä kotimaisten ja monikansallisten yritysten kaivostoiminta on johtanut maan kaappaamiseen, pakottanut alkuperäiskansoja muuttamaan kotiseuduiltaan ja rajoittanut paikallisen väestön mahdollisuuksia taata elintarviketurvallisuus maataloustoiminnan avulla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että viranomaisten sekä kotimaisten ja monikansallisten yritysten kaivostoiminta on johtanut maan kaappaamiseen, pakottanut alkuperäiskansoja muuttamaan kotiseuduiltaan ja rajoittanut paikallisen väestön mahdollisuuksia taata elintarviketurvallisuus maataloustoiminnan avulla;

| G. | ottaa huomioon, että kaivostoiminta aiheuttaa vakavia fyysisiä ja psykologisia terveysongelmia, joiden takia kaivostyöläisten kuolevuus on vaarallisen korkea; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kaivostoiminta aiheuttaa vakavia fyysisiä ja psykologisia terveysongelmia, joiden takia kaivostyöläisten kuolevuus on vaarallisen korkea;

| H. | ottaa huomioon, että laittomasta kaivostoiminnasta saatavien tulojen tiedetään lietsovan sisäisiä konflikteja; ottaa huomioon, että luonnonvarojen laiton hyväksikäyttö konflikteille altteilla ja konfliktien riivaamissa maissa on edelleen yksi syy konflikteihin ja niiden toistumiseen esimerkiksi Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Sierra Leonessa ja Liberiassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että laittomasta kaivostoiminnasta saatavien tulojen tiedetään lietsovan sisäisiä konflikteja; ottaa huomioon, että luonnonvarojen laiton hyväksikäyttö konflikteille altteilla ja konfliktien riivaamissa maissa on edelleen yksi syy konflikteihin ja niiden toistumiseen esimerkiksi Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Sierra Leonessa ja Liberiassa;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan vuonna 2010 tilaama tutkimus uraanin avolouhoksista Gabonissa ja Nigerissä saatavien radioaktiivisten kaivannaisten mahdollisesta käytöstä asuntojen rakentamisessa (Possible use of radioactivity-contaminated mining materials in the construction of residential homes from open-pit uranium mines in Gabon and Niger) osoittaa, että kyseisissä maissa on merkittäviä ongelmia uraanikaivosten toiminnassa ja kaivosten turvallisuudessa paikallisen väestön kannalta; ottaa huomioon, että tutkimuksessa arvostellaan radioaktiivista saastetta koskevia yrityksen tietoja avoimuuden puutteesta ja että siinä väitetään, että eräässä tapauksessa radioaktiivisia materiaaleja on käytetty rakentamisessa ja että kaivoskylien läheiset veden lähteet ja maaperä ovat saastuneet; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan vuonna 2010 tilaama tutkimus uraanin avolouhoksista Gabonissa ja Nigerissä saatavien radioaktiivisten kaivannaisten mahdollisesta käytöstä asuntojen rakentamisessa (Possible use of radioactivity-contaminated mining materials in the construction of residential homes from open-pit uranium mines in Gabon and Niger) osoittaa, että kyseisissä maissa on merkittäviä ongelmia uraanikaivosten toiminnassa ja kaivosten turvallisuudessa paikallisen väestön kannalta; ottaa huomioon, että tutkimuksessa arvostellaan radioaktiivista saastetta koskevia yrityksen tietoja avoimuuden puutteesta ja että siinä väitetään, että eräässä tapauksessa radioaktiivisia materiaaleja on käytetty rakentamisessa ja että kaivoskylien läheiset veden lähteet ja maaperä ovat saastuneet;

| J. | ottaa huomioon, että lapsityövoiman käyttö on yhä yleistä erityisesti pienimuotoisessa kaivostoiminnassa ja että kyseinen toiminta altistaa lapset vakavalle loukkaantumisriskille, myrkyllisille kemikaaleille tai kuolemalle; ottaa huomioon, että asianomaisten viranomaisten aiemmat aloitteet ovat harvoin saaneet aikaan toivottuja vaikutuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että lapsityövoiman käyttö on yhä yleistä erityisesti pienimuotoisessa kaivostoiminnassa ja että kyseinen toiminta altistaa lapset vakavalle loukkaantumisriskille, myrkyllisille kemikaaleille tai kuolemalle; ottaa huomioon, että asianomaisten viranomaisten aiemmat aloitteet ovat harvoin saaneet aikaan toivottuja vaikutuksia;

| K. | ottaa huomioon, että kaivosyrityksistä koostuvan vapaaehtoisen elimen esittämä kaivosteollisuuden avoimuutta koskeva EITI-aloite (Extractive Industries Transparency Initiative) korostaa viranomaisten ja yritysten avoimuuden merkitystä kaivosteollisuudessa sekä tarvetta tehostaa julkista varainhoitoa ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kaivosyrityksistä koostuvan vapaaehtoisen elimen esittämä kaivosteollisuuden avoimuutta koskeva EITI-aloite (Extractive Industries Transparency Initiative) korostaa viranomaisten ja yritysten avoimuuden merkitystä kaivosteollisuudessa sekä tarvetta tehostaa julkista varainhoitoa ja vastuuvelvollisuutta;

| L. | ottaa huomioon, että 1990-luvulta vuoteen 2008 mennessä 14 tärkeän mineraalin maailmanlaajuinen tuotanto kasvoi miljoonasta tonnista noin 2,5 miljoonaan tonniin; ottaa huomioon, että kasvun, kaupungistumisen ja kulutustapojen yhteydessä maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan lisääntyvän merkittävästi, koska väestön määrä ylittää 9 miljardia vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että kuparin, rautamalmin ja alumiinin kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavien 15–20 vuoden aikana; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 1990-luvulta vuoteen 2008 mennessä 14 tärkeän mineraalin maailmanlaajuinen tuotanto kasvoi miljoonasta tonnista noin 2,5 miljoonaan tonniin; ottaa huomioon, että kasvun, kaupungistumisen ja kulutustapojen yhteydessä maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan lisääntyvän merkittävästi, koska väestön määrä ylittää 9 miljardia vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että kuparin, rautamalmin ja alumiinin kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavien 15–20 vuoden aikana;

| M. | ottaa huomioon, että Afrikan kauppapolitiikkaa käsittelevä keskus (African Trade Policy Centre) totesi, että useat kaivosyritykset säilyttävät suurinta osaa tuloistaan ulkomaisilla tileillä, minkä takia paikallisilla tileillä on hyvin vähän varoja paikallisten toimintakustannusten kattamiseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Afrikan kauppapolitiikkaa käsittelevä keskus (African Trade Policy Centre) totesi, että useat kaivosyritykset säilyttävät suurinta osaa tuloistaan ulkomaisilla tileillä, minkä takia paikallisilla tileillä on hyvin vähän varoja paikallisten toimintakustannusten kattamiseen;

| N. | ottaa huomioon, että väestön keskittyminen pienille kaivosalueille johtaa heikkoon hygieniaan, joka aiheuttaa malaria-, punatauti- ja muita epidemioita, ottaa huomioon, että siirtotyövoiman lisääntymiseen kyseisillä alueilla liittyy prostituution lisääntyminen, mikä on vääjäämättä johtanut teiniraskauksien, yksinhuoltajuuden ja sukupuoliteitse tarttuvien tautien, erityisesti HI-viruksen/aidsin, yleistymiseen muun muassa Ghanassa ja Togossa (ILO 2006); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että väestön keskittyminen pienille kaivosalueille johtaa heikkoon hygieniaan, joka aiheuttaa malaria-, punatauti- ja muita epidemioita, ottaa huomioon, että siirtotyövoiman lisääntymiseen kyseisillä alueilla liittyy prostituution lisääntyminen, mikä on vääjäämättä johtanut teiniraskauksien, yksinhuoltajuuden ja sukupuoliteitse tarttuvien tautien, erityisesti HI-viruksen/aidsin, yleistymiseen muun muassa Ghanassa ja Togossa (ILO 2006);

| 1. | on syvästi huolissaan siitä, että vaikka useilla kehitysmailla erityisesti Afrikassa on runsaat mineraalivarat, nykyinen kauppamalli, jossa kehitysmaat vievät raaka-aineita ja ostavat teollisuusmaista tehdastuotteita, sekä kyseisten maiden kansalliset talousrakenteet ja kehitysstrategiat eivät ole myötävaikuttaneet köyhyyden torjuntaan; |
| --- | --- |

1.

on syvästi huolissaan siitä, että vaikka useilla kehitysmailla erityisesti Afrikassa on runsaat mineraalivarat, nykyinen kauppamalli, jossa kehitysmaat vievät raaka-aineita ja ostavat teollisuusmaista tehdastuotteita, sekä kyseisten maiden kansalliset talousrakenteet ja kehitysstrategiat eivät ole myötävaikuttaneet köyhyyden torjuntaan;

| 2. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tekemään lopun "raaka-ainekirouksesta" ja asettamaan AKT-maiden runsaat mineraalivarat kehitysstrategian ytimeen erityisesti Afrikassa, jotta niistä hyötyisi koko väestö sen sijaan, että ne rikastuttavat sijoittajia ja eliittiä mutta eivät ole hyödyksi tavallisille kansalaisille; |
| --- | --- |

2.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia tekemään lopun "raaka-ainekirouksesta" ja asettamaan AKT-maiden runsaat mineraalivarat kehitysstrategian ytimeen erityisesti Afrikassa, jotta niistä hyötyisi koko väestö sen sijaan, että ne rikastuttavat sijoittajia ja eliittiä mutta eivät ole hyödyksi tavallisille kansalaisille;

| 3. | kehottaa AKT-maita tarkastelemaan nykyisiä sopimuksia sen osalta, noudattavatko ne kansainvälisiä normeja kansallisten luonnonvarojen kestävästä käytöstä yleiseksi eduksi, tarjoamaan investointikannustimia ja tehostamaan nykyisiä verojärjestelmiä, torjumaan kokonaisvaltaisesti valtionhallinnon ja valvontaviranomaisten korruptiota sekä investoimaan raaka-aineiden viennistä saadut voitot maan kehittämiseen (mm. infrastruktuuri, sosiaalijärjestelmä, teollisuus); |
| --- | --- |

3.

kehottaa AKT-maita tarkastelemaan nykyisiä sopimuksia sen osalta, noudattavatko ne kansainvälisiä normeja kansallisten luonnonvarojen kestävästä käytöstä yleiseksi eduksi, tarjoamaan investointikannustimia ja tehostamaan nykyisiä verojärjestelmiä, torjumaan kokonaisvaltaisesti valtionhallinnon ja valvontaviranomaisten korruptiota sekä investoimaan raaka-aineiden viennistä saadut voitot maan kehittämiseen (mm. infrastruktuuri, sosiaalijärjestelmä, teollisuus);

| 4. | kehottaa AKT-maita käyttämään ammattitaitoisia ja kokeneita asiantuntijoita neuvoteltaessa mineraalisopimuksista kaivosyhtiöiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-maita käyttämään ammattitaitoisia ja kokeneita asiantuntijoita neuvoteltaessa mineraalisopimuksista kaivosyhtiöiden kanssa;

| 5. | painottaa tärkeää asemaa, joka kansallisilla parlamenteilla ja kansalaisjärjestöillä voi olla kaivostoimintaan liittyvien sopimusten valvonnassa, jotta ne kantaisivat vastuunsa kansalaisia kohtaan, rikkoisivat salailun kulttuurin ja torjuisivat korruptiota kaikilla tasoilla; kehottaa AKT-maiden hallituksia täyttämään velvollisuutensa ja tarjoamaan tietoa kansallisille parlamenteille ja ottamaan paikalliset päätöksentekijät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan päätöksentekoprosesseihin, jotka koskevat kansallisten raaka-aineiden käyttöä; |
| --- | --- |

5.

painottaa tärkeää asemaa, joka kansallisilla parlamenteilla ja kansalaisjärjestöillä voi olla kaivostoimintaan liittyvien sopimusten valvonnassa, jotta ne kantaisivat vastuunsa kansalaisia kohtaan, rikkoisivat salailun kulttuurin ja torjuisivat korruptiota kaikilla tasoilla; kehottaa AKT-maiden hallituksia täyttämään velvollisuutensa ja tarjoamaan tietoa kansallisille parlamenteille ja ottamaan paikalliset päätöksentekijät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan päätöksentekoprosesseihin, jotka koskevat kansallisten raaka-aineiden käyttöä;

| 6. | painottaa tarvetta luoda voimakkaat, avoimet ja täytäntöönpanokelpoiset lainsäädännölliset ja sääntelypuitteet, jotka koskevat mineraalivaroja käsittelevää teollisuutta AKT-maissa; kehottaa AKT-maiden hallituksia ja parlamentteja kansalaisyhteiskuntaa kuultuaan toteuttamaan politiikkaa ja sääntelemään yleisen edun mukaisia suoria ulkomaisia sijoituksia tavalla, joka tarjoaa suoria ulkomaisia sijoituksia kannustavan, paikallista taloutta hyödyttävän, kotimaista lisäarvoa luovan ja kehitystä edistävän vakaan lainsäädännöllisen ympäristön; |
| --- | --- |

6.

painottaa tarvetta luoda voimakkaat, avoimet ja täytäntöönpanokelpoiset lainsäädännölliset ja sääntelypuitteet, jotka koskevat mineraalivaroja käsittelevää teollisuutta AKT-maissa; kehottaa AKT-maiden hallituksia ja parlamentteja kansalaisyhteiskuntaa kuultuaan toteuttamaan politiikkaa ja sääntelemään yleisen edun mukaisia suoria ulkomaisia sijoituksia tavalla, joka tarjoaa suoria ulkomaisia sijoituksia kannustavan, paikallista taloutta hyödyttävän, kotimaista lisäarvoa luovan ja kehitystä edistävän vakaan lainsäädännöllisen ympäristön;

| 7. | kehottaa AKT-maiden hallituksia tekemään lopun valtavasta varojen virtauksesta ulkomaille, kun otetaan huomioon, että Global Financial Integrity -tutkimusjärjestön mukaan laittoman varojen virtauksen pois Afrikasta veronkierto mukaan lukien arvioidaan olleen 865 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosina 1970–2008; |
| --- | --- |

7.

kehottaa AKT-maiden hallituksia tekemään lopun valtavasta varojen virtauksesta ulkomaille, kun otetaan huomioon, että Global Financial Integrity -tutkimusjärjestön mukaan laittoman varojen virtauksen pois Afrikasta veronkierto mukaan lukien arvioidaan olleen 865 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosina 1970–2008;

| 8. | vaatii ratkaisemaan rahanpesua koskevan kysymyksen, jonka arvo on rahanpesua torjuvan Länsi-Afrikan maiden hallitustenvälisen toimintaryhmän (Intergovernmental Action Group Against Money Laundering in West Africa, GIABA) johtajan mukaan 337 miljardia euroa pelkästään Länsi-Afrikassa veronkierrosta syntymä huomattava määrä mukaan lukien; toteaa, että vastaavasti kymmenes Euroopan kehitysrahasto osoittaa AKT-maille 22 682 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana (2008–2013); |
| --- | --- |

8.

vaatii ratkaisemaan rahanpesua koskevan kysymyksen, jonka arvo on rahanpesua torjuvan Länsi-Afrikan maiden hallitustenvälisen toimintaryhmän (Intergovernmental Action Group Against Money Laundering in West Africa, GIABA) johtajan mukaan 337 miljardia euroa pelkästään Länsi-Afrikassa veronkierrosta syntymä huomattava määrä mukaan lukien; toteaa, että vastaavasti kymmenes Euroopan kehitysrahasto osoittaa AKT-maille 22 682 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana (2008–2013);

| 9. | vaatii tässä yhteydessä luomaan tai korostamaan ja puolustamaan laadukkaita julkisia palveluja erityisesti torjuttaessa pääomapakoa, rahanpesua ja veronkiertoa, koska julkiset palvelut ovat keino torjua kaivostoiminnan synnyttämistä tuloista saatuja laittomia voittoja; |
| --- | --- |

9.

vaatii tässä yhteydessä luomaan tai korostamaan ja puolustamaan laadukkaita julkisia palveluja erityisesti torjuttaessa pääomapakoa, rahanpesua ja veronkiertoa, koska julkiset palvelut ovat keino torjua kaivostoiminnan synnyttämistä tuloista saatuja laittomia voittoja;

| 10. | suhtautuu myönteisesti EU:ssa käytyihin keskusteluihin, jotka liittyvät Euroopan avoimuusaloitteen perustamiseen sekä ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsolidoiduista tilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista; toteaa, että ne saivat alkunsa Dodd–Frank-laista, joka velvoittaa kaikki Yhdysvaltojen rekisteriin kirjatut öljy-, maakaasu- ja kaivosyritykset julkistamaan hallituksille suorittamansa maksut ja raportoimaan konfliktimineraalien käytöstä; kehottaa kaikkia kansainvälisiä kumppaneita ponnistelemaan vastaavien vaatimusten ottamiseksi käyttöön; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti EU:ssa käytyihin keskusteluihin, jotka liittyvät Euroopan avoimuusaloitteen perustamiseen sekä ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsolidoiduista tilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista; toteaa, että ne saivat alkunsa Dodd–Frank-laista, joka velvoittaa kaikki Yhdysvaltojen rekisteriin kirjatut öljy-, maakaasu- ja kaivosyritykset julkistamaan hallituksille suorittamansa maksut ja raportoimaan konfliktimineraalien käytöstä; kehottaa kaikkia kansainvälisiä kumppaneita ponnistelemaan vastaavien vaatimusten ottamiseksi käyttöön;

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotuksiin tarkistaa avoimuus- ja tilinpäätösdirektiivejä, joissa vaaditaan EU:ssa julkisesti noteerattuja yhtiöitä sekä suuria listaamattomia yhtiöitä, jotka harjoittavat aktiivisesti kaivannaisteollisuutta ja aarniometsien puunkorjuuta, raportoimaan maa- ja hankekohtaisesti maksuista, jotka ne suorittavat paikallisille ja alueellisille viranomaisille ja kansallisille hallituksille kolmansissa maissa; kehottaa Euroopan komissiota esittämään EU:n lainsäädäntöehdotuksia, jotka vastaavat Dodd–Frank-lain 1502 artiklaa, jossa edellytetään Kongon demokraattisesta tasavallasta ja sen lähialueilta mineraaleja hankkivia yhdysvaltalaisia yrityksiä noudattamaan asianmukaista huolellisuutta toimitusketjuissaan; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotuksiin tarkistaa avoimuus- ja tilinpäätösdirektiivejä, joissa vaaditaan EU:ssa julkisesti noteerattuja yhtiöitä sekä suuria listaamattomia yhtiöitä, jotka harjoittavat aktiivisesti kaivannaisteollisuutta ja aarniometsien puunkorjuuta, raportoimaan maa- ja hankekohtaisesti maksuista, jotka ne suorittavat paikallisille ja alueellisille viranomaisille ja kansallisille hallituksille kolmansissa maissa; kehottaa Euroopan komissiota esittämään EU:n lainsäädäntöehdotuksia, jotka vastaavat Dodd–Frank-lain 1502 artiklaa, jossa edellytetään Kongon demokraattisesta tasavallasta ja sen lähialueilta mineraaleja hankkivia yhdysvaltalaisia yrityksiä noudattamaan asianmukaista huolellisuutta toimitusketjuissaan;

| 12. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia esittämään lainsäädäntöehdotuksen monikansallisten yritysten kussakin yksittäisessä kehitysmaassa saamien voittojen ja maksamiensa verojen automaattisesta julkistamisesta veroparatiisien, veropetosten ja laittoman pääomapaon kitkemiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia esittämään lainsäädäntöehdotuksen monikansallisten yritysten kussakin yksittäisessä kehitysmaassa saamien voittojen ja maksamiensa verojen automaattisesta julkistamisesta veroparatiisien, veropetosten ja laittoman pääomapaon kitkemiseksi;

| 13. | painottaa, että AKT-maiden pitäisi varmistaa, että kaivoslisenssit sisältävät sosiaali- ja ympäristönormeja koskevat oikeudellisesti sitovat määräykset; kehottaa EU:ta sisällyttämään kehitysmaissa toimivien ulkomaisten sijoittajien velvollisuuksiin ja tehtäviin ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja ympäristönormien ja ILO:n keskeisten työnormien noudattamisen; katsoo, että kolmansissa maissa toimiviin yrityksiin pitäisi soveltaa oikeudellisesti samoja oikeuksia ja velvollisuuksia kuin niiden kotimaissa; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että AKT-maiden pitäisi varmistaa, että kaivoslisenssit sisältävät sosiaali- ja ympäristönormeja koskevat oikeudellisesti sitovat määräykset; kehottaa EU:ta sisällyttämään kehitysmaissa toimivien ulkomaisten sijoittajien velvollisuuksiin ja tehtäviin ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja ympäristönormien ja ILO:n keskeisten työnormien noudattamisen; katsoo, että kolmansissa maissa toimiviin yrityksiin pitäisi soveltaa oikeudellisesti samoja oikeuksia ja velvollisuuksia kuin niiden kotimaissa;

| 14. | huomauttaa, että käsiteollinen ja pienimuotoinen kaivostoiminta voi olla keskeisessä asemassa paikallisessa elämässä, koska se tarjoaa työtä ja tuloja erittäin monille ihmisille; kehottaa AKT-maita sääntelemään kyseistä alaa, antamaan elohopean ja syanidin kaltaisten kansainvälisesti kiellettyjen myrkyllisten aineiden käytön kieltävää lainsäädäntöä ja takaamaan käsiteollista ja pienimuotoista kaivostoimintaa harjoittaville kaivostyöläisille turvalliset työolot helpottamalla mikroluottojen saamista, jotta he voivat hankkia kunnollisia ja ympäristöystävällisiä työvälineitä, ja kunnioittamaan heidän ihmisoikeuksiaan; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että käsiteollinen ja pienimuotoinen kaivostoiminta voi olla keskeisessä asemassa paikallisessa elämässä, koska se tarjoaa työtä ja tuloja erittäin monille ihmisille; kehottaa AKT-maita sääntelemään kyseistä alaa, antamaan elohopean ja syanidin kaltaisten kansainvälisesti kiellettyjen myrkyllisten aineiden käytön kieltävää lainsäädäntöä ja takaamaan käsiteollista ja pienimuotoista kaivostoimintaa harjoittaville kaivostyöläisille turvalliset työolot helpottamalla mikroluottojen saamista, jotta he voivat hankkia kunnollisia ja ympäristöystävällisiä työvälineitä, ja kunnioittamaan heidän ihmisoikeuksiaan;

| 15. | muistuttaa, että lapsityövoiman käyttö on yhä yleistä erityisesti pienimuotoisessa kaivostoiminnassa ja että kyseinen toiminta altistaa lapset vakavalle loukkaantumisriskille, myrkyllisille kemikaaleille tai kuolemalle; pitää tärkeänä järjestää tiedotuskampanjoita, jotka käsittelevät pienimuotoisen kaivostoiminnan työoloista lapsille aiheutuvia terveysriskejä; kehottaa AKT-maita ja kehityskumppanimaita Euroopan unioni mukaan lukien toteuttamaan pikaisesti aloitteita lapsityövoiman käytön kitkemiseksi; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että lapsityövoiman käyttö on yhä yleistä erityisesti pienimuotoisessa kaivostoiminnassa ja että kyseinen toiminta altistaa lapset vakavalle loukkaantumisriskille, myrkyllisille kemikaaleille tai kuolemalle; pitää tärkeänä järjestää tiedotuskampanjoita, jotka käsittelevät pienimuotoisen kaivostoiminnan työoloista lapsille aiheutuvia terveysriskejä; kehottaa AKT-maita ja kehityskumppanimaita Euroopan unioni mukaan lukien toteuttamaan pikaisesti aloitteita lapsityövoiman käytön kitkemiseksi;

| 16. | kehottaa AKT-maiden hallituksia ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kaivosjätteen käsittely tapahtuu siten, että ihmisten terveydelle ei aiheudu riskejä, ei käytetä mahdollisesti ympäristölle haitallisia menetelmiä ja että valvomaton jätteen kaato tai käsittely saadaan estettyä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-maiden hallituksia ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kaivosjätteen käsittely tapahtuu siten, että ihmisten terveydelle ei aiheudu riskejä, ei käytetä mahdollisesti ympäristölle haitallisia menetelmiä ja että valvomaton jätteen kaato tai käsittely saadaan estettyä;

| 17. | kehottaa kehityskumppaneita Euroopan unioni mukaan lukien tarjoamaan teknistä apua kaivostoimintaa harjoittaville AKT-maille kaivostoiminnan entisten ja nykyisten ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arvioimiseksi, ympäristölle ja terveydelle syntyvien vaurioiden vastuuvelvollisuuden toteuttamiseksi kaikilla tasoilla, korvausten maksamiseksi uhreille ja ekosysteemin palauttamiseksi ennalleen saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti; painottaa tarvetta asettaa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelu ja ympäristönäkökohdat kaupallisten näkökohtien edelle kaivostoiminnan yhteydessä ja kehottaa AKT-maita harkitsemaan tarkkaan etsintälisenssien myöntämistä Ugandassa sijaitsevan Virungan kansallispuiston kaltaisille alueille, joilla elää harvinaista tai uhanalaista kasvistoa ja eläimistöä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kehityskumppaneita Euroopan unioni mukaan lukien tarjoamaan teknistä apua kaivostoimintaa harjoittaville AKT-maille kaivostoiminnan entisten ja nykyisten ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arvioimiseksi, ympäristölle ja terveydelle syntyvien vaurioiden vastuuvelvollisuuden toteuttamiseksi kaikilla tasoilla, korvausten maksamiseksi uhreille ja ekosysteemin palauttamiseksi ennalleen saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti; painottaa tarvetta asettaa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelu ja ympäristönäkökohdat kaupallisten näkökohtien edelle kaivostoiminnan yhteydessä ja kehottaa AKT-maita harkitsemaan tarkkaan etsintälisenssien myöntämistä Ugandassa sijaitsevan Virungan kansallispuiston kaltaisille alueille, joilla elää harvinaista tai uhanalaista kasvistoa ja eläimistöä;

| 18. | muistuttaa, että Euroopan unioni rahoittaa esimerkiksi kymmenennen ja tulevan yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston yhteydessä ohjelmia, joiden avulla on tarkoitus säilyttää AKT-maiden biologinen monimuotoisuus ja joiden tavoitteet öljynporaus- ja kaivoshankkeiden käynnistäminen suojelluilla alueilla vaarantaa; kehottaa asianosaisten AKT-maiden hallituksia pyrkimään noudattamaan kansallista ympäristölainsäädäntöä ja kansainvälisiä yleissopimuksia; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että Euroopan unioni rahoittaa esimerkiksi kymmenennen ja tulevan yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston yhteydessä ohjelmia, joiden avulla on tarkoitus säilyttää AKT-maiden biologinen monimuotoisuus ja joiden tavoitteet öljynporaus- ja kaivoshankkeiden käynnistäminen suojelluilla alueilla vaarantaa; kehottaa asianosaisten AKT-maiden hallituksia pyrkimään noudattamaan kansallista ympäristölainsäädäntöä ja kansainvälisiä yleissopimuksia;

| 19. | pitää valitettavana, että kaivostoiminta johtaa joskus maan kaappaamiseen, joka johtaa väestön häätämiseen alkuperäiseltä maaltaan; vaatii, että kaivosyritykset laativat tällaisissa tapauksissa uudelleenasettautumis- ja siirtosuunnitelmia ja että ne eivät hylkää kaivoskuiluja kunnostamatta niitä; |
| --- | --- |

19.

pitää valitettavana, että kaivostoiminta johtaa joskus maan kaappaamiseen, joka johtaa väestön häätämiseen alkuperäiseltä maaltaan; vaatii, että kaivosyritykset laativat tällaisissa tapauksissa uudelleenasettautumis- ja siirtosuunnitelmia ja että ne eivät hylkää kaivoskuiluja kunnostamatta niitä;

| 20. | korostaa, että yhteisön maankäyttöoikeudet eri muodoissaan (yksilölliset tai yhteiset) pitäisi tunnustaa lainsäädännössä yhteisön jäsenten suojelemiseksi ja asianmukaisen turvan tarjoamiseksi investoitaessa kaivostoimintaan tai muille aloille; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että yhteisön maankäyttöoikeudet eri muodoissaan (yksilölliset tai yhteiset) pitäisi tunnustaa lainsäädännössä yhteisön jäsenten suojelemiseksi ja asianmukaisen turvan tarjoamiseksi investoitaessa kaivostoimintaan tai muille aloille;

| 21. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ponnistelemaan kansainvälisesti kiellettyjen myrkyllisten aineiden kieltämiseksi kaivostoiminnassa ja osallistumaan hallitustenväliseen neuvottelukomiteaan, jolla on YK:n ympäristöohjelman (UNEP) puitteissa valtuudet kehittää elohopeaa koskeva maailmanlaajuinen oikeudellisesti sitova väline; |
| --- | --- |

21.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ponnistelemaan kansainvälisesti kiellettyjen myrkyllisten aineiden kieltämiseksi kaivostoiminnassa ja osallistumaan hallitustenväliseen neuvottelukomiteaan, jolla on YK:n ympäristöohjelman (UNEP) puitteissa valtuudet kehittää elohopeaa koskeva maailmanlaajuinen oikeudellisesti sitova väline;

| 22. | kannustaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan kansallisia tiede-, teknologia- ja innovointivirastoja ja lisäämään valvontavalmiuksia etsintään ja kaivostoimintaan liittyvän vihreän teknologian ja taitotiedon edistämiseksi; |
| --- | --- |

22.

kannustaa AKT-maita perustamaan tai vahvistamaan kansallisia tiede-, teknologia- ja innovointivirastoja ja lisäämään valvontavalmiuksia etsintään ja kaivostoimintaan liittyvän vihreän teknologian ja taitotiedon edistämiseksi;

| 23. | pitää tärkeänä sitä, että EU:n raaka-ainepolitiikassa otetaan täysimääräisesti huomioon kehitysmaiden kestävä talouskasvu (mikä vahvistetaan SEUT-sopimuksen 208 artiklassa), sekä varmistetaan kehityspolitiikan ja raaka-aineita koskevan aloitteen yhtenäisyys; katsoo siksi, että EU:n pitäisi myös auttaa kehitysmaita monipuolistamaan talouksiaan, vähentämään riippuvuuttaan raaka-aineiden viennistä ja kasvattamaan tuotteidensa arvoa kotimaisella valmistuksella ja jalostuksella; |
| --- | --- |

23.

pitää tärkeänä sitä, että EU:n raaka-ainepolitiikassa otetaan täysimääräisesti huomioon kehitysmaiden kestävä talouskasvu (mikä vahvistetaan SEUT-sopimuksen 208 artiklassa), sekä varmistetaan kehityspolitiikan ja raaka-aineita koskevan aloitteen yhtenäisyys; katsoo siksi, että EU:n pitäisi myös auttaa kehitysmaita monipuolistamaan talouksiaan, vähentämään riippuvuuttaan raaka-aineiden viennistä ja kasvattamaan tuotteidensa arvoa kotimaisella valmistuksella ja jalostuksella;

| 24. | kehottaa EU:ta ja AKT-maiden hallituksia ratkaisemaan lapsityövoiman käyttöä koskevan kysymyksen, koska se on suuri riski hyvin nuorena vaarallisissa ympäristöissä työskenteleville lapsille, joilta suurelta osin puuttuvat perusoikeudet ja suojelu; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta ja AKT-maiden hallituksia ratkaisemaan lapsityövoiman käyttöä koskevan kysymyksen, koska se on suuri riski hyvin nuorena vaarallisissa ympäristöissä työskenteleville lapsille, joilta suurelta osin puuttuvat perusoikeudet ja suojelu;

| 25. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

25.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (8)

Nigerian turvallisuustilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012, |
| --- | --- |

—

kokoontui Horsensissa (Tanska) 28.–30. toukokuuta 2012,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa asiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa asiasta,

| — | ottaa huomioon Nigerian ihmisoikeusloukkauksista aiemmin antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nigerian ihmisoikeusloukkauksista aiemmin antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan tilanteesta 21. maaliskuuta 2001 antamansa päätöslauselman ja erityisesti sen Nigeriaa käsittelevät kohdat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan tilanteesta 21. maaliskuuta 2001 antamansa päätöslauselman ja erityisesti sen Nigeriaa käsittelevät kohdat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan Ashtonin 26. joulukuuta 2011 antamat lausunnot Nigeriassa joulupäivänä tehdyistä pommi-iskuista ja Kanossa, Nigeriassa 22. tammikuuta 2012 tehdyistä pommi-iskuista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan Ashtonin 26. joulukuuta 2011 antamat lausunnot Nigeriassa joulupäivänä tehdyistä pommi-iskuista ja Kanossa, Nigeriassa 22. tammikuuta 2012 tehdyistä pommi-iskuista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 27. joulukuuta 2011 antaman lausunnon Nigeriassa tehdyistä hyökkäyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 27. joulukuuta 2011 antaman lausunnon Nigeriassa tehdyistä hyökkäyksistä,

| — | ottaa huomioon Abujassa 8. helmikuuta 2012 järjestetyn Nigerian ja EU:n välisen ministerikokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Abujassa 8. helmikuuta 2012 järjestetyn Nigerian ja EU:n välisen ministerikokouksen,

| — | ottaa huomioon vuosia 2007–2013 koskevan Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 27. syyskuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2007–2013 koskevan Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 27. syyskuuta 2010,

| — | ottaa huomioon Nigerian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen IV luvussa – oikeus ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapauteen – olevat uskonnonvapauden turvaavat säännökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nigerian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen IV luvussa – oikeus ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapauteen – olevat uskonnonvapauden turvaavat säännökset,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria on ratifioinut 29. lokakuuta 1993,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Nigeria on ratifioinut 22. kesäkuuta 1983,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen uskontoon tai uskoon perustuvan kaikkinaisen suvaitsemattomuuden ja syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen uskontoon tai uskoon perustuvan kaikkinaisen suvaitsemattomuuden ja syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| A. | ottaa huomioon, että ääri-islamilaisen Boko Haram -ryhmän väkivalta on syynä satojen viattomien muslimien, kristittyjen ja muihin uskontokuntiin kuuluneiden ihmisten kuolemaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ääri-islamilaisen Boko Haram -ryhmän väkivalta on syynä satojen viattomien muslimien, kristittyjen ja muihin uskontokuntiin kuuluneiden ihmisten kuolemaan;

| B. | toteaa, että väestön keskuudessa Boko Haramiksi kutsuttu fundamentalistinen islamilaisryhmä tuli tunnetuksi vuonna 2009 kyseisen hämäräperäisen ryhmän ja Nigerian poliisin väkivaltaisten yhteenottojen myötä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että väestön keskuudessa Boko Haramiksi kutsuttu fundamentalistinen islamilaisryhmä tuli tunnetuksi vuonna 2009 kyseisen hämäräperäisen ryhmän ja Nigerian poliisin väkivaltaisten yhteenottojen myötä;

| C. | ottaa huomioon, että kyseisen ryhmän tiedetään saarnaavan läntistä koulutusta ja sen turmelevana pitämäänsä vaikutusta vastaan ja kannattavan šarian tai islamilaisen lain käyttöönottamista Nigeriassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kyseisen ryhmän tiedetään saarnaavan läntistä koulutusta ja sen turmelevana pitämäänsä vaikutusta vastaan ja kannattavan šarian tai islamilaisen lain käyttöönottamista Nigeriassa;

| D. | ottaa huomioon, että tämän militanttiryhmän oletetaan ottavan jäsenikseen enimmäkseen kiertävien koraanikoulujen oppilaita (Almajirai), poliittisia rosvoja ja muita nuoria, jotka ovat joutuneet harhateille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tämän militanttiryhmän oletetaan ottavan jäsenikseen enimmäkseen kiertävien koraanikoulujen oppilaita (Almajirai), poliittisia rosvoja ja muita nuoria, jotka ovat joutuneet harhateille;

| E. | ottaa huomioon, että useiden viimeaikaisten raporttien mukaan Boko Haram -ryhmän, islamilaisen Maghrebin al-Qaidan (AQMI) sekä somalialaisen Al-Shabaab -liikkeen välillä on mahdollisesti yhteys, mikä saattaa uhata vakavasti rauhaa ja turvallisuutta Sahelin alueella ja Länsi-Afrikassa, kuten Malin viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että useiden viimeaikaisten raporttien mukaan Boko Haram -ryhmän, islamilaisen Maghrebin al-Qaidan (AQMI) sekä somalialaisen Al-Shabaab -liikkeen välillä on mahdollisesti yhteys, mikä saattaa uhata vakavasti rauhaa ja turvallisuutta Sahelin alueella ja Länsi-Afrikassa, kuten Malin viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet;

| F. | ottaa huomioon, että näiden terroristiryhmien välisen yhteyden sekä logistiikkaa ja koulutusta koskevan yhteistyön katsotaan myötävaikuttaneen Boko Haram -ryhmän Nigeriassa toteuttamiin verisiin hyökkäyksiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että näiden terroristiryhmien välisen yhteyden sekä logistiikkaa ja koulutusta koskevan yhteistyön katsotaan myötävaikuttaneen Boko Haram -ryhmän Nigeriassa toteuttamiin verisiin hyökkäyksiin;

| G. | ottaa huomioon, että Nigerian pitkät rajalinjat muodostavat huomattavan turvallisuushaasteen ja että ne ovat vuosien mittaan vaikeuttaneet pienaseiden ja kevyiden aseiden salakuljettamisen valvontaa, mistä on todisteena kuluneen vuosikymmenen aikana Koillis-Nigerian valtateillä tapahtunut aseellinen rosvoilu, josta epäillään Tšadista ja Nigeristä tulleita entisiä kapinallisia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Nigerian pitkät rajalinjat muodostavat huomattavan turvallisuushaasteen ja että ne ovat vuosien mittaan vaikeuttaneet pienaseiden ja kevyiden aseiden salakuljettamisen valvontaa, mistä on todisteena kuluneen vuosikymmenen aikana Koillis-Nigerian valtateillä tapahtunut aseellinen rosvoilu, josta epäillään Tšadista ja Nigeristä tulleita entisiä kapinallisia;

| H. | ottaa huomioon, että Nigerian poliittisella ja etnisellä vakaudella on vaikutuksia sen rajojen ulkopuolellakin, koska maalla on johtava asema alueella ja koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Nigerian poliittisella ja etnisellä vakaudella on vaikutuksia sen rajojen ulkopuolellakin, koska maalla on johtava asema alueella ja koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa;

| I. | ottaa huomioon, että Boko Haram -ryhmän aiheuttama kriisi on tällä hetkellä pahin Nigeriaan kohdistuva turvallisuushaaste, jota erityisesti Libyan Gaddafin hallinnon syrjäyttämisestä johtuva pienaseiden leviäminen pahentaa entisestään; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Boko Haram -ryhmän aiheuttama kriisi on tällä hetkellä pahin Nigeriaan kohdistuva turvallisuushaaste, jota erityisesti Libyan Gaddafin hallinnon syrjäyttämisestä johtuva pienaseiden leviäminen pahentaa entisestään;

| J. | katsoo, että uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapaus ovat perustavanlaatuinen ja yleismaailmallinen arvo ja demokratian olennainen osatekijä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapaus ovat perustavanlaatuinen ja yleismaailmallinen arvo ja demokratian olennainen osatekijä;

| K. | toteaa, että vastauksena väkivallan kasvuun presidentti Goodluck Jonathan on julistanut 31. joulukuuta 2011 hätätilan eräillä pohjoisilla paikallishallintoalueilla ja sulkenut tilapäisesti Tšadin, Kamerunin ja Nigerin vastaiset rajat; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että vastauksena väkivallan kasvuun presidentti Goodluck Jonathan on julistanut 31. joulukuuta 2011 hätätilan eräillä pohjoisilla paikallishallintoalueilla ja sulkenut tilapäisesti Tšadin, Kamerunin ja Nigerin vastaiset rajat;

| L. | toteaa, että ryhmä kärsi huomattavan takaiskun ja ryhtyi piilottelemaan johtajansa kuoleman jälkeen ja että useat ryhmän kannattajat ovat poliisin huostassa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että ryhmä kärsi huomattavan takaiskun ja ryhtyi piilottelemaan johtajansa kuoleman jälkeen ja että useat ryhmän kannattajat ovat poliisin huostassa;

| M. | toteaa, että militanttiryhmä järjestäytyi uudelleen ja tuli esiin piilostaan vuonna 2011 tehden verisiä hyökkäyksiä paikallisia poliitikkoja ja turvallisuusjoukkoja vastaan Nigerian koillisosassa ja että julmuudet levisivät pian useisiin Pohjois-Nigerian osiin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että militanttiryhmä järjestäytyi uudelleen ja tuli esiin piilostaan vuonna 2011 tehden verisiä hyökkäyksiä paikallisia poliitikkoja ja turvallisuusjoukkoja vastaan Nigerian koillisosassa ja että julmuudet levisivät pian useisiin Pohjois-Nigerian osiin;

| N. | ottaa huomioon, että Boko Haram on ottanut vastuun verisistä hyökkäyksistä, myös Kanossa 20. tammikuuta tehdyistä, 185 uhria vaatineista iskuista ja vuonna 2011 joulupäivänä kirkossa tehdyistä pommi-iskuista, jotka tappoivat 40 ihmistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Boko Haram on ottanut vastuun verisistä hyökkäyksistä, myös Kanossa 20. tammikuuta tehdyistä, 185 uhria vaatineista iskuista ja vuonna 2011 joulupäivänä kirkossa tehdyistä pommi-iskuista, jotka tappoivat 40 ihmistä;

| O. | toteaa, että Boko Haram on polttanut viime maaliskuusta lähtien toistakymmentä koulua Pohjois-Nigeriassa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Boko Haram on polttanut viime maaliskuusta lähtien toistakymmentä koulua Pohjois-Nigeriassa;

| P. | ottaa huomioon, että ryhmä käyttää yhä enemmän ammattimaisia aseita ja omatekoisia räjähteitä aiheuttaakseen sekasortoa ja laajamittaista tuhoa julkiselle ja yksityiselle omaisuudelle, mikä synnyttää väestössä pelkoa ja paniikkia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ryhmä käyttää yhä enemmän ammattimaisia aseita ja omatekoisia räjähteitä aiheuttaakseen sekasortoa ja laajamittaista tuhoa julkiselle ja yksityiselle omaisuudelle, mikä synnyttää väestössä pelkoa ja paniikkia;

| Q. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat dokumentoineet Boko Haramin osallistumisen poliisiasemille, sotilaskohteisiin, turvallisuustoimistoihin, moskeijoihin, kirkkoihin, kouluihin ja pankkeihin tehtyihin iskuihin sekä YK:n päämajaan kohdistuneeseen itsemurhaiskuun, jossa kuoli ainakin 24 ihmistä ja yli sata haavoittui; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat dokumentoineet Boko Haramin osallistumisen poliisiasemille, sotilaskohteisiin, turvallisuustoimistoihin, moskeijoihin, kirkkoihin, kouluihin ja pankkeihin tehtyihin iskuihin sekä YK:n päämajaan kohdistuneeseen itsemurhaiskuun, jossa kuoli ainakin 24 ihmistä ja yli sata haavoittui;

| R. | ottaa huomioon, että itsemurhaiskut ovat uusi ilmiö Nigeriassa ja että niitä tehdään nykyisin usein ja tuhoisin seurauksin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että itsemurhaiskut ovat uusi ilmiö Nigeriassa ja että niitä tehdään nykyisin usein ja tuhoisin seurauksin;

| S. | ottaa huomioon, että Boko Haramin hyökkäysten synnyttämä väkivalta ja yhteisten turvallisuusjoukkojen vastatoimet ovat tähän mennessä vaatineet vähintään 1 500 kuolonuhria; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Boko Haramin hyökkäysten synnyttämä väkivalta ja yhteisten turvallisuusjoukkojen vastatoimet ovat tähän mennessä vaatineet vähintään 1 500 kuolonuhria;

| T. | ottaa huomioon, että Nigeriassa on tapahtunut vuoden alusta lähtien myös tuntemattomien tekijöiden toteuttamia iskuja, jotka ovat pahentaneet väkivallan ilmapiiriä entisestään; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Nigeriassa on tapahtunut vuoden alusta lähtien myös tuntemattomien tekijöiden toteuttamia iskuja, jotka ovat pahentaneet väkivallan ilmapiiriä entisestään;

| U. | ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot eivät toistaiseksi ole kyenneet lopettamaan Boko Haramin väkivaltaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot eivät toistaiseksi ole kyenneet lopettamaan Boko Haramin väkivaltaa;

| V. | ottaa huomioon, että turvallisuuselimet ovat pidättäneet ja vanginneet muutamia merkittäviä Boko Haramin jäseniä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että turvallisuuselimet ovat pidättäneet ja vanginneet muutamia merkittäviä Boko Haramin jäseniä;

| W. | ottaa huomioon, että mahdollisuutta Nigerian liittohallituksen ja ryhmän vuoropuheluun ja neuvotteluihin selvitetään parhaillaan; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että mahdollisuutta Nigerian liittohallituksen ja ryhmän vuoropuheluun ja neuvotteluihin selvitetään parhaillaan;

| X. | ottaa huomioon, että Boko Haramia ei enää pidetä yhtenäisenä ryhmänä ja että pankkiryöstöihin, kidnappauksiin ja poliittisiin salamurhiin sekaantuneet rikolliset käyttävät nyt tietoa hyväkseen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Boko Haramia ei enää pidetä yhtenäisenä ryhmänä ja että pankkiryöstöihin, kidnappauksiin ja poliittisiin salamurhiin sekaantuneet rikolliset käyttävät nyt tietoa hyväkseen;

| Y. | ottaa huomioon, että useimmat nigerialaiset ovat päättäneet elää yhdessä yhtenä jakamattomana yhteisönä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että useimmat nigerialaiset ovat päättäneet elää yhdessä yhtenä jakamattomana yhteisönä;

| Z. | ottaa huomioon, että Nigerian muslimien ja kristittyjen välillä ei ole konflikteja; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Nigerian muslimien ja kristittyjen välillä ei ole konflikteja;

| Å. | ottaa huomioon, että vaikka Nigeria on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista ja -viejistä, noin 60 prosenttia väestöstä käytti elämiseen alle yhden Yhdysvaltain dollarin päivässä vuonna 2011; ottaa huomioon, että paikallisesti yleistä korruptiota, kaikkialle levinnyttä köyhyyttä ja rikkauksien uudelleenjakoon tarkoitettujen mekanismien puuttumista syytetään maan yleisestä turvattomuudesta ja että ne ovat luoneet ääriryhmille suotuisan ympäristön työttömien nuorten värväämiseen; ottaa huomioon, että konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen tarkoittaa myös oikeudenmukaista luonnonvarojen käyttöä ja oikeudenmukaista tulojen uudelleenjakoa; |
| --- | --- |

Å.

ottaa huomioon, että vaikka Nigeria on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista ja -viejistä, noin 60 prosenttia väestöstä käytti elämiseen alle yhden Yhdysvaltain dollarin päivässä vuonna 2011; ottaa huomioon, että paikallisesti yleistä korruptiota, kaikkialle levinnyttä köyhyyttä ja rikkauksien uudelleenjakoon tarkoitettujen mekanismien puuttumista syytetään maan yleisestä turvattomuudesta ja että ne ovat luoneet ääriryhmille suotuisan ympäristön työttömien nuorten värväämiseen; ottaa huomioon, että konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen tarkoittaa myös oikeudenmukaista luonnonvarojen käyttöä ja oikeudenmukaista tulojen uudelleenjakoa;

| BB. | ottaa huomioon, että lisääntyvä työttömyys on tehnyt nuorista alttiita Boko Haramin kaltaisten fundamentalististen islamilaisryhmien aivopesulle, manipuloinnille ja värväykselle; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että lisääntyvä työttömyys on tehnyt nuorista alttiita Boko Haramin kaltaisten fundamentalististen islamilaisryhmien aivopesulle, manipuloinnille ja värväykselle;

| CC. | ottaa huomioon, että Nigerian parlamentti totesi väkivaltaisen kapinan kansalliselle turvallisuudelle aiheuttaman uhan ja antoi terrorismin vastaisen lain vuonna 2011; |
| --- | --- |

CC.

ottaa huomioon, että Nigerian parlamentti totesi väkivaltaisen kapinan kansalliselle turvallisuudelle aiheuttaman uhan ja antoi terrorismin vastaisen lain vuonna 2011;

| DD. | ottaa huomioon, että kansalliseen turvallisuuteen myönnettiin enemmän rahoitusta kuin koskaan aikaisemmin Nigerian liittovaltion vuoden 2012 talousarviosta; |
| --- | --- |

DD.

ottaa huomioon, että kansalliseen turvallisuuteen myönnettiin enemmän rahoitusta kuin koskaan aikaisemmin Nigerian liittovaltion vuoden 2012 talousarviosta;

| EE. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Nigerian liittohallitus allekirjoittivat 12. marraskuuta 2009 Nigerian ja Euroopan yhteisön maakohtaisen strategia-asiakirjan ja kansallisen maaohjelman vuosiksi 2008–2013, jonka mukaan EU rahoittaa hankkeita, joilla pyritään muun muassa edistämään rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

EE.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Nigerian liittohallitus allekirjoittivat 12. marraskuuta 2009 Nigerian ja Euroopan yhteisön maakohtaisen strategia-asiakirjan ja kansallisen maaohjelman vuosiksi 2008–2013, jonka mukaan EU rahoittaa hankkeita, joilla pyritään muun muassa edistämään rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksia;

| 1. | tuomitsee jyrkästi viimeaikaisen väkivallan, erityisesti fundamentalistisen islamistijärjestö Boko Haramin toteuttamat iskut, ja traagiset ihmishenkien menetykset iskujen kohteena olevilla Nigerian alueilla ja ilmaisee osanottonsa omaisiaan menettäneille ja myötätuntonsa loukkaantuneille; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi viimeaikaisen väkivallan, erityisesti fundamentalistisen islamistijärjestö Boko Haramin toteuttamat iskut, ja traagiset ihmishenkien menetykset iskujen kohteena olevilla Nigerian alueilla ja ilmaisee osanottonsa omaisiaan menettäneille ja myötätuntonsa loukkaantuneille;

| 2. | kehottaa Boko Haram -ryhmää laskemaan aseensa kannustavan ilmapiirin luomiseksi hallituksen kanssa käytävää vuoropuhelua ja neuvotteluja varten; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Boko Haram -ryhmää laskemaan aseensa kannustavan ilmapiirin luomiseksi hallituksen kanssa käytävää vuoropuhelua ja neuvotteluja varten;

| 3. | kehottaa Nigerian hallitusta riisumaan pian aseista kaikki henkilöt ja ryhmät, joilla on laittomasti hallussaan ampuma-aseita; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Nigerian hallitusta riisumaan pian aseista kaikki henkilöt ja ryhmät, joilla on laittomasti hallussaan ampuma-aseita;

| 4. | kehottaa kaikkia yhteisöjä itsehillintään ja etsimään rauhanomaisia keinoja Nigerian uskonnollisten ja etnisten ryhmien välisten erimielisyyksien selvittämiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkia yhteisöjä itsehillintään ja etsimään rauhanomaisia keinoja Nigerian uskonnollisten ja etnisten ryhmien välisten erimielisyyksien selvittämiseksi;

| 5. | toistaa huolensa Nigerian kaikkien uskonnollisten vähemmistöjen uskonnonvapautta koskevan oikeuden täysimääräisestä ja tehokkaasta kunnioittamisesta; painottaa tässä yhteydessä, että vapaus harjoittaa uskontoa on vain yksi uskonnonvapauden osa-alue, johon kuuluu myös vapaus vaihtaa uskontoa ja tuoda uskontonsa julki opetuksessa, käytännön tilanteissa ja uskonnollisissa menoissa sekä yksilö- ja yhteisötasolla että yksityisellä, julkisella ja institutionaalisella tasolla; |
| --- | --- |

5.

toistaa huolensa Nigerian kaikkien uskonnollisten vähemmistöjen uskonnonvapautta koskevan oikeuden täysimääräisestä ja tehokkaasta kunnioittamisesta; painottaa tässä yhteydessä, että vapaus harjoittaa uskontoa on vain yksi uskonnonvapauden osa-alue, johon kuuluu myös vapaus vaihtaa uskontoa ja tuoda uskontonsa julki opetuksessa, käytännön tilanteissa ja uskonnollisissa menoissa sekä yksilö- ja yhteisötasolla että yksityisellä, julkisella ja institutionaalisella tasolla;

| 6. | kannustaa Nigerian hallitusta lisäämään ponnistelujaan väkivallan lopettamiseksi mahdollisimman pian, takaamaan väestön turvallisuuden ja suojelun sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja estämään kaikin mahdollisin keinoin uudet iskut, jatkamaan uskontojen väliseen vuoropuheluun kannustamista ja edistämään ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta; panee merkille, että Nigerian uskontojenvälisen neuvoston (Nigerian Inter-Religious Council, NIREC) on tehostettava ponnistelujaan uskontojenvälisen harmonian, vuoropuhelun ja rauhan edistämiseksi; |
| --- | --- |

6.

kannustaa Nigerian hallitusta lisäämään ponnistelujaan väkivallan lopettamiseksi mahdollisimman pian, takaamaan väestön turvallisuuden ja suojelun sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja estämään kaikin mahdollisin keinoin uudet iskut, jatkamaan uskontojen väliseen vuoropuheluun kannustamista ja edistämään ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta; panee merkille, että Nigerian uskontojenvälisen neuvoston (Nigerian Inter-Religious Council, NIREC) on tehostettava ponnistelujaan uskontojenvälisen harmonian, vuoropuhelun ja rauhan edistämiseksi;

| 7. | kehottaa viranomaisia jatkamaan viimeisimpien väkivaltaisuuksien syiden tutkintaa ja varmistamaan, että tekijät saatetaan oikeuden eteen oikeudenmukaisesti ja avoimesti; |
| --- | --- |

7.

kehottaa viranomaisia jatkamaan viimeisimpien väkivaltaisuuksien syiden tutkintaa ja varmistamaan, että tekijät saatetaan oikeuden eteen oikeudenmukaisesti ja avoimesti;

| 8. | korostaa, että riippumattomalla, puolueettomalla ja helppokäyttöisellä oikeusjärjestelmällä on tärkeä asema oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisten perusoikeuksien kunnioittamisen vahvistamisessa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että riippumattomalla, puolueettomalla ja helppokäyttöisellä oikeusjärjestelmällä on tärkeä asema oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisten perusoikeuksien kunnioittamisen vahvistamisessa;

| 9. | kehottaa Nigerian hallitusta tehostamaan korruption, köyhyyden ja eriarvoisuuden torjuntaa ja lujittamaan ihmisoikeuksia kunnioittavia yhteiskunnallisia, poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, mikä edellyttää myös raaka-aineiden ja varallisuuden oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Nigerian hallitusta tehostamaan korruption, köyhyyden ja eriarvoisuuden torjuntaa ja lujittamaan ihmisoikeuksia kunnioittavia yhteiskunnallisia, poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, mikä edellyttää myös raaka-aineiden ja varallisuuden oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa;

| 10. | kehottaa apua antavia elimiä luomaan yhdessä Nigerian hallituksen kanssa työpaikkoja maan lukuisille työttömille nuorille; |
| --- | --- |

10.

kehottaa apua antavia elimiä luomaan yhdessä Nigerian hallituksen kanssa työpaikkoja maan lukuisille työttömille nuorille;

| 11. | suhtautuu myönteisesti Nigerian hallituksen tulevaan pilottihankkeeseen antaa kaikissa kouluissa niiden luonteesta riippumatta demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta, moniarvoisuutta ja suvaitsevaisuutta koskevaa perusopetusta; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Nigerian hallituksen tulevaan pilottihankkeeseen antaa kaikissa kouluissa niiden luonteesta riippumatta demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta, moniarvoisuutta ja suvaitsevaisuutta koskevaa perusopetusta;

| 12. | pitää valitettavana brittiläisen Chris McManusin ja italialaisen Franco Lamolinaran, jotka työskentelivät insinööreinä italialaisen rakennusyhtiön palveluksessa ja joita pidettiin panttivankeina kymmenen kuukauden ajan Pohjois-Nigeriassa, menehtymistä epäonnistuneen pelastamisyrityksen yhteydessä 8. maaliskuuta 2012 sekä esittää surunvalittelunsa heidän omaisilleen; |
| --- | --- |

12.

pitää valitettavana brittiläisen Chris McManusin ja italialaisen Franco Lamolinaran, jotka työskentelivät insinööreinä italialaisen rakennusyhtiön palveluksessa ja joita pidettiin panttivankeina kymmenen kuukauden ajan Pohjois-Nigeriassa, menehtymistä epäonnistuneen pelastamisyrityksen yhteydessä 8. maaliskuuta 2012 sekä esittää surunvalittelunsa heidän omaisilleen;

| 13. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti Yhdistyneitä kansakuntia, Afrikan unionia ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä tukemaan Nigeriaa sen pyrkiessä torjumaan terrorismin uhkia, kevyiden aseiden leviämistä ja rajat ylittävää rikollisuutta varustamalla ja kouluttamalla turvallisuuselinten henkilöstöä tehokkaaseen tiedonhankintaan ja nykyaikaisen terrorismin torjuntaan; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti Yhdistyneitä kansakuntia, Afrikan unionia ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä tukemaan Nigeriaa sen pyrkiessä torjumaan terrorismin uhkia, kevyiden aseiden leviämistä ja rajat ylittävää rikollisuutta varustamalla ja kouluttamalla turvallisuuselinten henkilöstöä tehokkaaseen tiedonhankintaan ja nykyaikaisen terrorismin torjuntaan;

| 14. | panee merkille Euroopan unionin, Yhdysvaltojen ja muiden kansainvälisten toimijoiden Nigerian kanssa tekemän yhteistyön sekä niiden Nigerialle antaman tuen sen pyrkiessä määrätietoisesti torjumaan terrorismia; |
| --- | --- |

14.

panee merkille Euroopan unionin, Yhdysvaltojen ja muiden kansainvälisten toimijoiden Nigerian kanssa tekemän yhteistyön sekä niiden Nigerialle antaman tuen sen pyrkiessä määrätietoisesti torjumaan terrorismia;

| 15. | kannustaa lisäämään alueellista yhteistyötä Boko Haramin ja AQMI:n mahdollisen yhteyden aiheuttaman uhan torjumiseksi; kannustaa alueen maita syventämään yhteistyötään myös asianomaisten alueellisten järjestöjen kautta Boko Haramin ja AQMI:n yhteistyön estämiseksi ja turvaamaan Nigerian maa- ja merirajat aseistettujen ryhmien soluttautumisen estämiseksi; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita antamaan tukensa näille alueellisille toimille; |
| --- | --- |

15.

kannustaa lisäämään alueellista yhteistyötä Boko Haramin ja AQMI:n mahdollisen yhteyden aiheuttaman uhan torjumiseksi; kannustaa alueen maita syventämään yhteistyötään myös asianomaisten alueellisten järjestöjen kautta Boko Haramin ja AQMI:n yhteistyön estämiseksi ja turvaamaan Nigerian maa- ja merirajat aseistettujen ryhmien soluttautumisen estämiseksi; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita antamaan tukensa näille alueellisille toimille;

| 16. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

16.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle ja Afrikan unionille.

JULKILAUSUMA (9)

EU:n kalastuspolitiikan uudistuksesta ja sen vaikutuksista AKT-maihin

| A. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden kalastuspolitiikkaa yhteisön vesillä käsittelevää EU:n yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) ja sen ulkoista ulottuvuutta tarkastellaan uudelleen ja että sen odotetaan valmistuvan vuonna 2013; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden kalastuspolitiikkaa yhteisön vesillä käsittelevää EU:n yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) ja sen ulkoista ulottuvuutta tarkastellaan uudelleen ja että sen odotetaan valmistuvan vuonna 2013;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n yhteinen kalastuspolitiikka, kalastuskumppanuussopimukset ja alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt tarjoavat tärkeimmät poliittiset puitteet AKT:n ja EU:n kalastussuhteille; ottaa huomioon, että tällä hetkellä EU:lla on 21 kalastuskumppanuussopimusta, joista 15 on voimassa; ottaa huomioon, että niistä 11 on tonnikalaa koskevia kalastuskumppanuussopimuksia ja neljä useita lajeja koskevia kalastuskumppanuussopimuksia (Mauritania, Guinea-Bissau, Marokko ja Grönlanti); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n yhteinen kalastuspolitiikka, kalastuskumppanuussopimukset ja alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt tarjoavat tärkeimmät poliittiset puitteet AKT:n ja EU:n kalastussuhteille; ottaa huomioon, että tällä hetkellä EU:lla on 21 kalastuskumppanuussopimusta, joista 15 on voimassa; ottaa huomioon, että niistä 11 on tonnikalaa koskevia kalastuskumppanuussopimuksia ja neljä useita lajeja koskevia kalastuskumppanuussopimuksia (Mauritania, Guinea-Bissau, Marokko ja Grönlanti);

| C. | ottaa huomioon, että trooppisten maiden rannikkoekosysteemien, kuten AKT-maiden talousvyöhykkeiden, kalavarat ovat maailman runsaimpia; ottaa huomioon, että tällaiset runsaat varat houkuttelevat kaikkia aavanmerenkalastusta harjoittavia maita, myös EU:n jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että trooppisten maiden rannikkoekosysteemien, kuten AKT-maiden talousvyöhykkeiden, kalavarat ovat maailman runsaimpia; ottaa huomioon, että tällaiset runsaat varat houkuttelevat kaikkia aavanmerenkalastusta harjoittavia maita, myös EU:n jäsenvaltioita;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden ulkoiseen laivastoon kuuluu tällä hetkellä yli 700 alusta, joista vain noin puolet on mukana kalastuskumppanuussopimuksissa ja joista toinen puoli toimii yksityisten lisenssisopimusten pohjalta; ottaa huomioon, että lisäksi noin 400 EU:n alkuperää olevaa alusta toimii kolmansissa maissa, myös AKT-maissa, perustetuissa yhteisyrityksissä; ottaa huomioon, että kalastussopimukset kattavat nykyisin alle 0,5 prosenttia EU:n kalastuslaivaston toiminnasta ja että kalastuskumppanuussopimusten nojalla saatu kalansaalis on noin 3 prosenttia kalan koko tarjonnasta EU:n markkinoilla, kun taas tuonti AKT-maista muodostaa noin 10 prosenttia EU:n kalantuonnista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden ulkoiseen laivastoon kuuluu tällä hetkellä yli 700 alusta, joista vain noin puolet on mukana kalastuskumppanuussopimuksissa ja joista toinen puoli toimii yksityisten lisenssisopimusten pohjalta; ottaa huomioon, että lisäksi noin 400 EU:n alkuperää olevaa alusta toimii kolmansissa maissa, myös AKT-maissa, perustetuissa yhteisyrityksissä; ottaa huomioon, että kalastussopimukset kattavat nykyisin alle 0,5 prosenttia EU:n kalastuslaivaston toiminnasta ja että kalastuskumppanuussopimusten nojalla saatu kalansaalis on noin 3 prosenttia kalan koko tarjonnasta EU:n markkinoilla, kun taas tuonti AKT-maista muodostaa noin 10 prosenttia EU:n kalantuonnista;

| E. | muistuttaa, että Euroopan markkinat ovat riippuvaisia tuonnista ja että yli 60 prosenttia markkinoiden kalasta on tuotua; toteaa, että tuonti AKT-maista on noin 10 prosenttia tästä ja että 68 prosenttia AKT-maiden kalanviennistä suuntautuu nykyisin EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

E.

muistuttaa, että Euroopan markkinat ovat riippuvaisia tuonnista ja että yli 60 prosenttia markkinoiden kalasta on tuotua; toteaa, että tuonti AKT-maista on noin 10 prosenttia tästä ja että 68 prosenttia AKT-maiden kalanviennistä suuntautuu nykyisin EU:n markkinoille;

| F. | ottaa huomioon, että nykyisissä kalastussopimuksissa neuvoteltujen kalastuskapasiteettien ja alalle osoitetun rahallisen avustuksen määrän suhteellisuus on johtanut siihen, että AKT-maiden hallitukset myöntävät kestämättömän tasoisia kalastuslupia; ottaa huomioon, että tämä on myös johtanut siihen, että eräät AKT-maat saavat enemmän rahoitusta kuin ne kykenevät ottamaan vastaan tai liian vähän rahoitusta tarpeisiinsa nähden; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että nykyisissä kalastussopimuksissa neuvoteltujen kalastuskapasiteettien ja alalle osoitetun rahallisen avustuksen määrän suhteellisuus on johtanut siihen, että AKT-maiden hallitukset myöntävät kestämättömän tasoisia kalastuslupia; ottaa huomioon, että tämä on myös johtanut siihen, että eräät AKT-maat saavat enemmän rahoitusta kuin ne kykenevät ottamaan vastaan tai liian vähän rahoitusta tarpeisiinsa nähden;

| G. | ottaa huomioon, että ennen eräät AKT-maiden ryhmät (Tyynellämerellä, Intian valtamerellä tai Länsi-Afrikassa) ovat ehdottaneet kalavarojen käyttöä koskevien sopimusten neuvottelemista alueellisesti; ottaa huomioon, että Euroopan komissio on kuitenkin perinteisesti suosinut kahdenvälisiä sopimuksia; ottaa huomioon, että näin on myös nykyisessä ehdotuksessa, vaikka siinä ehdotetaan eräitä toimia EU:n ulkoisen politiikan alueellisen ja kahdenvälisen lähestymistavan yhtenäisyyden lisäämiseksi yhdistämällä EU:n kahdenväliset edut tietyllä alueella yhdennetyksi alueelliseksi toimintamalliksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ennen eräät AKT-maiden ryhmät (Tyynellämerellä, Intian valtamerellä tai Länsi-Afrikassa) ovat ehdottaneet kalavarojen käyttöä koskevien sopimusten neuvottelemista alueellisesti; ottaa huomioon, että Euroopan komissio on kuitenkin perinteisesti suosinut kahdenvälisiä sopimuksia; ottaa huomioon, että näin on myös nykyisessä ehdotuksessa, vaikka siinä ehdotetaan eräitä toimia EU:n ulkoisen politiikan alueellisen ja kahdenvälisen lähestymistavan yhtenäisyyden lisäämiseksi yhdistämällä EU:n kahdenväliset edut tietyllä alueella yhdennetyksi alueelliseksi toimintamalliksi;

| H. | ottaa huomioon, että ulkoista ulottuvuutta koskevassa tiedonannossaan Euroopan komissio toteaa, että se "aikoo käynnistää korkean tason poliittisen aloitteen keskustellakseen keinoista alentaa kapasiteettia maailmanlaajuisella tasolla vuoteen 2013 mennessä. Aloitteessa otettaisiin huomioon kehitysmaiden toiveet, ja se olisi linjassa YKP:n uudistuksen kanssa. Uudistuksessa ehdotetaan kalastusoikeuksiin perustuvaa kalastuksen hallinnointia yhtenä päämekanismeista kapasiteetin alentamiseksi"; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ulkoista ulottuvuutta koskevassa tiedonannossaan Euroopan komissio toteaa, että se "aikoo käynnistää korkean tason poliittisen aloitteen keskustellakseen keinoista alentaa kapasiteettia maailmanlaajuisella tasolla vuoteen 2013 mennessä. Aloitteessa otettaisiin huomioon kehitysmaiden toiveet, ja se olisi linjassa YKP:n uudistuksen kanssa. Uudistuksessa ehdotetaan kalastusoikeuksiin perustuvaa kalastuksen hallinnointia yhtenä päämekanismeista kapasiteetin alentamiseksi";

| 1. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että kehitysmaiden kanssa solmittujen kalastussuhteiden kaikki osatekijät myötävaikuttavat kestävään kalastukseen; katsoo, että siitä syystä EU:n pitäisi kehittää kestävän kalastuksen kehittämistä koskevia kumppanuuksia, joiden tärkeimpänä tavoitteena pitäisi olla suotuisan ympäristön luominen kyseisessä kolmannessa kehitysmaassa ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestävälle toiminnalle; |
| --- | --- |

1.

kehottaa EU:ta varmistamaan, että kehitysmaiden kanssa solmittujen kalastussuhteiden kaikki osatekijät myötävaikuttavat kestävään kalastukseen; katsoo, että siitä syystä EU:n pitäisi kehittää kestävän kalastuksen kehittämistä koskevia kumppanuuksia, joiden tärkeimpänä tavoitteena pitäisi olla suotuisan ympäristön luominen kyseisessä kolmannessa kehitysmaassa ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestävälle toiminnalle;

| 2. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että tulevissa EU:n asetuksissa, jotka koskevat YKP:tä, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteistä markkinajärjestelyä tai tiettyjä kestämättömän kalastuksen salliviin maihin liittyviä, kalakantojen säilyttämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, edistetään kestävää kalastusta AKT-maissa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:ta varmistamaan, että tulevissa EU:n asetuksissa, jotka koskevat YKP:tä, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteistä markkinajärjestelyä tai tiettyjä kestämättömän kalastuksen salliviin maihin liittyviä, kalakantojen säilyttämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, edistetään kestävää kalastusta AKT-maissa;

| 3. | kehottaa EU:ta luomaan suotuisan ympäristön AKT-maissa tapahtuvaa kestävää kalastustoimintaa koskeville EU:n yksityisille investoinneille, jotka luovat ihmisarvoisia työpaikkoja ja korkeaa lisäarvoa AKT-maissa, ja asettamaan hyvän hallinnon keskeiseen asemaan tulevissa kalastussopimuksissa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta luomaan suotuisan ympäristön AKT-maissa tapahtuvaa kestävää kalastustoimintaa koskeville EU:n yksityisille investoinneille, jotka luovat ihmisarvoisia työpaikkoja ja korkeaa lisäarvoa AKT-maissa, ja asettamaan hyvän hallinnon keskeiseen asemaan tulevissa kalastussopimuksissa;

| 4. | katsoo, että tulevan YKP:n ulkoisen ulottuvuuden pitäisi edistää AKT-maiden alueellista yhdentymistä yhtenäistämällä kestävän kalastussopimuksen nojalla toteutetut toimenpiteet, tukemalla alueellista tieteellistä yhteistyötä ja valvontayhteistyötä sekä lisäämällä tukea AKT-maiden vaikuttavalle osallistumiselle alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaan AKT-maissa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että tulevan YKP:n ulkoisen ulottuvuuden pitäisi edistää AKT-maiden alueellista yhdentymistä yhtenäistämällä kestävän kalastussopimuksen nojalla toteutetut toimenpiteet, tukemalla alueellista tieteellistä yhteistyötä ja valvontayhteistyötä sekä lisäämällä tukea AKT-maiden vaikuttavalle osallistumiselle alueellisiin kalastuksenhoitojärjestöihin ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaan AKT-maissa;

| 5. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen irrottaa EU:n alakohtainen tuki AKT-maiden vesien kalastusoikeuksia koskevista maksuista ja määritellä alakohtainen tuki kumppanimaiden tarpeiden ja vastaanottokyvyn mukaan; kehottaa EU:ta tukemaan avun vastaanottokykyä kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen irrottaa EU:n alakohtainen tuki AKT-maiden vesien kalastusoikeuksia koskevista maksuista ja määritellä alakohtainen tuki kumppanimaiden tarpeiden ja vastaanottokyvyn mukaan; kehottaa EU:ta tukemaan avun vastaanottokykyä kolmansissa maissa;

| 6. | katsoo, että AKT-maiden osallistuminen alueellisten elinten toimintaan on välttämätöntä, jotta ne voivat harjoittaa oikeuksiaan ja avata paikallisille laivastoilleen tai kehittää niitä varten meriluonnonvarojen ja erityisesti tonnikalan ja pienten pelagisten kalavarojen kaltaisten laajasti vaeltavien ja hajallaan olevien kalakantojen käyttöä sekä täyttää velvollisuutensa ja sitoutumisensa kestävään hyödyntämiseen asianmukaisten kalastuksen kehittämissuunnitelmien perusteella ja kalastusalan panoksen lisäämiseen AKT-maiden elintarviketurvallisuudessa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että AKT-maiden osallistuminen alueellisten elinten toimintaan on välttämätöntä, jotta ne voivat harjoittaa oikeuksiaan ja avata paikallisille laivastoilleen tai kehittää niitä varten meriluonnonvarojen ja erityisesti tonnikalan ja pienten pelagisten kalavarojen kaltaisten laajasti vaeltavien ja hajallaan olevien kalakantojen käyttöä sekä täyttää velvollisuutensa ja sitoutumisensa kestävään hyödyntämiseen asianmukaisten kalastuksen kehittämissuunnitelmien perusteella ja kalastusalan panoksen lisäämiseen AKT-maiden elintarviketurvallisuudessa;

| 7. | kehottaa perustamaan kaikki sidosryhmät käsittävän osallistavan ja avoimen vuoropuhelujärjestelmän kalastusalan kestävää kehitystä koskevien kehitysmaiden ensisijaisten tavoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa perustamaan kaikki sidosryhmät käsittävän osallistavan ja avoimen vuoropuhelujärjestelmän kalastusalan kestävää kehitystä koskevien kehitysmaiden ensisijaisten tavoitteiden täyttämiseksi;

| 8. | peräänkuuluttaa kalastussopimuksen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien vaikutusten arviointia kaikkien EU:n politiikanalojen osalta, jotka vaikuttavat kalastuksen kehittämiseen kyseisessä kolmannessa maassa; katsoo, että arviointi pitäisi saattaa julkisesti kaikkien sidosryhmien käyttöön, jotta edistetään tietoon perustuvaa osallistumista politiikkaa koskevaan vuoropuheluun EU:ssa ja asianosaisissa AKT-maissa; |
| --- | --- |

8.

peräänkuuluttaa kalastussopimuksen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien vaikutusten arviointia kaikkien EU:n politiikanalojen osalta, jotka vaikuttavat kalastuksen kehittämiseen kyseisessä kolmannessa maassa; katsoo, että arviointi pitäisi saattaa julkisesti kaikkien sidosryhmien käyttöön, jotta edistetään tietoon perustuvaa osallistumista politiikkaa koskevaan vuoropuheluun EU:ssa ja asianosaisissa AKT-maissa;

| 9. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisällyttää tuleviin kalastussopimuksiin avoimuuslauseke sen varmistamiseksi, että kullakin talousvyöhykkeellä toimivien paikallisten ja kaikkien ulkomaisten kalastuslaivastojen kumulatiivinen pyyntiponnistus saadaan tietoon; katsoo, että tällainen lauseke auttaa yhdessä paremman tiedonkeruun ja tutkimuksen kanssa käytössä olevan ylijäämävaraston arvioinnissa; katsoo, että kestävät kalastussopimukset vaativat avoimuuden lisäämistä ennakko- ja jälkiarviointien julkistamisen osalta; toteaa että arvioinnit sisältävät tärkeää tietoa, jollainen on esimerkiksi EU:n kalastuslaivastojen AKT-maiden vesillä saamien saaliiden arvo; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisällyttää tuleviin kalastussopimuksiin avoimuuslauseke sen varmistamiseksi, että kullakin talousvyöhykkeellä toimivien paikallisten ja kaikkien ulkomaisten kalastuslaivastojen kumulatiivinen pyyntiponnistus saadaan tietoon; katsoo, että tällainen lauseke auttaa yhdessä paremman tiedonkeruun ja tutkimuksen kanssa käytössä olevan ylijäämävaraston arvioinnissa; katsoo, että kestävät kalastussopimukset vaativat avoimuuden lisäämistä ennakko- ja jälkiarviointien julkistamisen osalta; toteaa että arvioinnit sisältävät tärkeää tietoa, jollainen on esimerkiksi EU:n kalastuslaivastojen AKT-maiden vesillä saamien saaliiden arvo;

| 10. | vaatii, että AKT-maiden vesillä kalastavista EU:n lipun alla purjehtivista ja EU:ssa omistetuista aluksista pitäisi määrätä sopimuksella, jossa asetetaan ehdot, joiden nojalla EU:n toimijat voivat kalastaa kyseisissä kolmansissa maissa, ja katsoo tässä yhteydessä erityisesti, että:






  — | eurooppalaisten kalastuslaivastojen AKT-maiden vesillä pyytämien saaliiden pitäisi perustua ylijäämään |
| --- | --- | --- |

10.

vaatii, että AKT-maiden vesillä kalastavista EU:n lipun alla purjehtivista ja EU:ssa omistetuista aluksista pitäisi määrätä sopimuksella, jossa asetetaan ehdot, joiden nojalla EU:n toimijat voivat kalastaa kyseisissä kolmansissa maissa, ja katsoo tässä yhteydessä erityisesti, että:

—

eurooppalaisten kalastuslaivastojen AKT-maiden vesillä pyytämien saaliiden pitäisi perustua ylijäämään

| — | EU:n pitäisi varmistaa, että EU:n alukset käyttävät vain asianmukaisia kalastusmenetelmiä ja -välineitä, jotka ovat hyödynnettävien kalavarojen luonteen ja koon mukaisia |
| --- | --- |

—

EU:n pitäisi varmistaa, että EU:n alukset käyttävät vain asianmukaisia kalastusmenetelmiä ja -välineitä, jotka ovat hyödynnettävien kalavarojen luonteen ja koon mukaisia

| — | EU:n pitäisi varmistaa, että edes osa pyydetyistä saaliista tuodaan maihin AKT-maissa, jotta edistetään paikallisen jalostusteollisuuden kehittämistä; |
| --- | --- |

—

EU:n pitäisi varmistaa, että edes osa pyydetyistä saaliista tuodaan maihin AKT-maissa, jotta edistetään paikallisen jalostusteollisuuden kehittämistä;

| 11. | kehottaa EU:ta takaamaan täysimääräisen avoimuuden, kun kestäviä kalastussopimuksia pannaan täytäntöön kumppanimaiden kanssa; toteaa, että tämä koskee mm. neuvotteluja kalastusluvista, kalastuksen hallintaa ja neuvottelujen tulosten arviointia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta takaamaan täysimääräisen avoimuuden, kun kestäviä kalastussopimuksia pannaan täytäntöön kumppanimaiden kanssa; toteaa, että tämä koskee mm. neuvotteluja kalastusluvista, kalastuksen hallintaa ja neuvottelujen tulosten arviointia;

| 12. | peräänkuuluttaa myös AKT-mailta ja EU:n jäsenvaltioilta täysimääräistä avoimuutta niiden vesillä tapahtuvan kalastuksenhoidon suhteen niiden kumppanimaiden kanssa tekemien sopimusten puitteissa; katsoo tämän edellyttävän useiden sidosryhmien yhteisiä ponnisteluja sen varmistamiseksi, että keskeiset tiedot jaetaan julkisesti erityisesti paikalliselle kansalaisyhteiskunnalle ja että parlamentin jäsenillä on valmiudet ja välineet käyttää kyseisiä tietoja ja saattaa maansa hallituksen vastuuseen päätöksistä ja palvelun tarjoamisesta; |
| --- | --- |

12.

peräänkuuluttaa myös AKT-mailta ja EU:n jäsenvaltioilta täysimääräistä avoimuutta niiden vesillä tapahtuvan kalastuksenhoidon suhteen niiden kumppanimaiden kanssa tekemien sopimusten puitteissa; katsoo tämän edellyttävän useiden sidosryhmien yhteisiä ponnisteluja sen varmistamiseksi, että keskeiset tiedot jaetaan julkisesti erityisesti paikalliselle kansalaisyhteiskunnalle ja että parlamentin jäsenillä on valmiudet ja välineet käyttää kyseisiä tietoja ja saattaa maansa hallituksen vastuuseen päätöksistä ja palvelun tarjoamisesta;

| 13. | katsoo, että yhteisten markkinajärjestelyjen uudistamisessa sen, että AKT-maiden tuonti on kestävään kalastukseen, ympäristönsuojeluun, työelämän normeihin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien EU:n tulevien normien mukaista, pitäisi auttaa edistämään kestävää kalastusta AKT-maissa, eikä sitä pitäisi käyttää protektionistisiin tarkoituksiin tai toimintaedellytysten muuttamiseen EU:n alusten omistajien eduksi; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että yhteisten markkinajärjestelyjen uudistamisessa sen, että AKT-maiden tuonti on kestävään kalastukseen, ympäristönsuojeluun, työelämän normeihin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien EU:n tulevien normien mukaista, pitäisi auttaa edistämään kestävää kalastusta AKT-maissa, eikä sitä pitäisi käyttää protektionistisiin tarkoituksiin tai toimintaedellytysten muuttamiseen EU:n alusten omistajien eduksi;

| 14. | vaatii, että AKT-maiden kalastukseen tehtävien EU:n investointien on perustuttava AKT-maiden kehitystarpeisiin: mm. työpaikkojen luomiseen, elintarviketurvallisuuteen ja vientituloihin; ottaa huomioon, että AKT-maiden pienet ja keskisuuret kalastusyritykset ja erityisesti pienimuotoiset kalastus-, jalostus- ja vientiyritykset ottavat useat näistä tarpeista tehokkaasti ja näkyvästi huomioon; katsoo, että EU:n investointien yhden ensisijaisen tavoitteen pitäisi siksi olla pk-yritysten kehityksen tukeminen kalastusalalla; |
| --- | --- |

14.

vaatii, että AKT-maiden kalastukseen tehtävien EU:n investointien on perustuttava AKT-maiden kehitystarpeisiin: mm. työpaikkojen luomiseen, elintarviketurvallisuuteen ja vientituloihin; ottaa huomioon, että AKT-maiden pienet ja keskisuuret kalastusyritykset ja erityisesti pienimuotoiset kalastus-, jalostus- ja vientiyritykset ottavat useat näistä tarpeista tehokkaasti ja näkyvästi huomioon; katsoo, että EU:n investointien yhden ensisijaisen tavoitteen pitäisi siksi olla pk-yritysten kehityksen tukeminen kalastusalalla;

| 15. | korostaa, että AKT-maiden kanssa tehtävien kalastuskumppanuussopimusten on keskipitkällä aikavälillä kannustettava kolmansia maita hyödyntämään kestävästi omia varojaan sekä maan sisäisessä kulutuksessa että viennissä, jotta syntynyt vauraus jää kyseisiin maihin niiden omaksi eduksi; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että AKT-maiden kanssa tehtävien kalastuskumppanuussopimusten on keskipitkällä aikavälillä kannustettava kolmansia maita hyödyntämään kestävästi omia varojaan sekä maan sisäisessä kulutuksessa että viennissä, jotta syntynyt vauraus jää kyseisiin maihin niiden omaksi eduksi;

| 16. | katsoo, että ennen EU:n ja kolmansien maiden välisten kalastussopimusten tekemistä on käytävä avointa keskustelua, johon eri maiden julkiset ja sosiaalijärjestöt voivat osallistua tehokkaasti ja johon kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti otetaan mukaan; katsoo, että on varmistettava, että neuvottelut ovat demokraattisia ja avoimia kunkin maan toimielinten toiminnan puitteissa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että ennen EU:n ja kolmansien maiden välisten kalastussopimusten tekemistä on käytävä avointa keskustelua, johon eri maiden julkiset ja sosiaalijärjestöt voivat osallistua tehokkaasti ja johon kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti otetaan mukaan; katsoo, että on varmistettava, että neuvottelut ovat demokraattisia ja avoimia kunkin maan toimielinten toiminnan puitteissa;

| 17. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän julkilausuman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle ja Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän julkilausuman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle ja Euroopan parlamentille.

---

(1)  Annettu 30. toukokuuta 2012 Horsensissa, Tanskassa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

1

(2)  EUVL C 327, 10.11.2011, s. 38.

2

(3)  (AKT-EU/101.111/11/lopullinen).

3

(4)  EUCO 7/1/11.

4

(5)  18765/11.

5

(6)  Annettu 30. toukokuuta 2012 Horsensissa, Tanskassa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

6

(7)  Annettu 30. toukokuuta 2012 Horsensissa, Tanskassa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

7

(8)  Annettu 30. toukokuuta 2012 Horsensissa, Tanskassa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

8

(9)  Annettu 30. toukokuuta 2012 Horsensissa, Tanskassa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

9

---