# Úřední věstník C 380E/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.CE2012.380.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 380E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5511. prosince 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.CE2012.380.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 380E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5511. prosince 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2011–2012Dílčí zasedání od 7. do 9. června 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 240 E, 18.8.2011
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý, 7. června 2011 |
| 2012/C 380E/01 | Dopravní aplikace globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o dopravních aplikacích globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EU (2010/2208(INI)) | 1 |
| 2012/C 380E/02 | Mezinárodní dohody v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o mezinárodních dohodách v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvy (2010/2207(INI)) | 5 |
| | Středa, 8. června 2011 |
| 2012/C 380E/03 | Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstraceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o průběžném hodnocení sedmého rámcovému programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2011/2043(INI)) | 9 |
| 2012/C 380E/04 | Obchodní vztahy mezi EU a KanadouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Kanadou | 20 |
| 2012/C 380E/05 | Ratingové agentury: budoucí perspektivyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o ratingových agenturách: budoucí perspektivy (2010/2302(INI)) | 24 |
| 2012/C 380E/06 | Zajištění nezávislého posouzení dopadůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o zajištění nezávislých posouzení dopadu (2010/2016(INI)) | 31 |
| 2012/C 380E/07 | Vnější rozměr sociální politiky, prosazování pracovních a sociálních standardů a sociální odpovědnost evropských podnikůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o vnějším rozměru sociální politiky, podporování pracovních a sociálních standardů a evropské sociální odpovědnosti podniků (2010/2205(INI)) | 39 |
| 2012/C 380E/08 | Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci: získané poznatky a vyhlídky do budoucnosti (2009/2149(INI)) | 51 |
| 2012/C 380E/09 | Možnosti politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podnikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky (2011/2013(INI)) | 59 |
| 2012/C 380E/10 | Spolupráce v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020 (2010/2234(INI)) | 67 |
| 2012/C 380E/11 | Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o překročení HDP – měření pokroku v měnícím se světě (2010/2088(INI)) | 81 |
| 2012/C 380E/12 | Evropské programy družicové navigaceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování (2009/2226(INI)) | 84 |
| 2012/C 380E/13 | Investice do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní EvropuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu (2010/2211(INI)) | 89 |
| | Čtvrtek, 9. června 2011 |
| 2012/C 380E/14 | Súdán a Jižní SúdánUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Súdánu a Jižním Súdánu: situace po referendu konaném v roce 2011 | 120 |
| 2012/C 380E/15 | Summit EU-RuskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o summitu EU–Rusko | 123 |
| 2012/C 380E/16 | Klamavé katalogy firemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o klamavých katalozích firem (petice 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 a další) | 128 |
| 2012/C 380E/17 | MadagaskarUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o situaci na Madagaskaru | 129 |
| 2012/C 380E/18 | Guantánamo: hrozící rozhodnutí o trestu smrtiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9 června 2011 o Guantánamu: nadcházející rozhodnutí o trestu smrti | 132 |
| 2012/C 380E/19 | Ukrajina: případ Julie Tymošenkové a dalších členů bývalé vládyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Ukrajině: případy Julije Tymošenkové a dalších členů bývalé vlády | 135 |
| 2012/C 380E/20 | Potírání korupce v evropském sportuProhlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o potírání korupce v evropském sportu | 138 |
| 2012/C 380E/21 | Činnost Výboru pro pohřešované osoby na KypruProhlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru | 138 |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 8. června 2011 |
| 2012/C 380E/22 | 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národůDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 8. června 2011 k 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2011/2030(INI)) | 140 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2011–2012Dílčí zasedání od 7. do 9. června 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 240 E, 18.8.2011
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 7. června 2011

2012/C 380E/01

Dopravní aplikace globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o dopravních aplikacích globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EU (2010/2208(INI))

1

2012/C 380E/02

Mezinárodní dohody v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o mezinárodních dohodách v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvy (2010/2207(INI))

5

Středa, 8. června 2011

2012/C 380E/03

Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstraceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o průběžném hodnocení sedmého rámcovému programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2011/2043(INI))

9

2012/C 380E/04

Obchodní vztahy mezi EU a KanadouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Kanadou

20

2012/C 380E/05

Ratingové agentury: budoucí perspektivyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o ratingových agenturách: budoucí perspektivy (2010/2302(INI))

24

2012/C 380E/06

Zajištění nezávislého posouzení dopadůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o zajištění nezávislých posouzení dopadu (2010/2016(INI))

31

2012/C 380E/07

Vnější rozměr sociální politiky, prosazování pracovních a sociálních standardů a sociální odpovědnost evropských podnikůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o vnějším rozměru sociální politiky, podporování pracovních a sociálních standardů a evropské sociální odpovědnosti podniků (2010/2205(INI))

39

2012/C 380E/08

Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci: získané poznatky a vyhlídky do budoucnosti (2009/2149(INI))

51

2012/C 380E/09

Možnosti politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podnikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky (2011/2013(INI))

59

2012/C 380E/10

Spolupráce v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020 (2010/2234(INI))

67

2012/C 380E/11

Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o překročení HDP – měření pokroku v měnícím se světě (2010/2088(INI))

81

2012/C 380E/12

Evropské programy družicové navigaceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování (2009/2226(INI))

84

2012/C 380E/13

Investice do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní EvropuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu (2010/2211(INI))

89

Čtvrtek, 9. června 2011

2012/C 380E/14

Súdán a Jižní SúdánUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Súdánu a Jižním Súdánu: situace po referendu konaném v roce 2011

120

2012/C 380E/15

Summit EU-RuskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o summitu EU–Rusko

123

2012/C 380E/16

Klamavé katalogy firemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o klamavých katalozích firem (petice 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 a další)

128

2012/C 380E/17

MadagaskarUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o situaci na Madagaskaru

129

2012/C 380E/18

Guantánamo: hrozící rozhodnutí o trestu smrtiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9 června 2011 o Guantánamu: nadcházející rozhodnutí o trestu smrti

132

2012/C 380E/19

Ukrajina: případ Julie Tymošenkové a dalších členů bývalé vládyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Ukrajině: případy Julije Tymošenkové a dalších členů bývalé vlády

135

2012/C 380E/20

Potírání korupce v evropském sportuProhlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o potírání korupce v evropském sportu

138

2012/C 380E/21

Činnost Výboru pro pohřešované osoby na KypruProhlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru

138

DOPORUČENÍ

Evropský parlament

Středa, 8. června 2011

2012/C 380E/22

66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národůDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 8. června 2011 k 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2011/2030(INI))

140

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 7. června 2011 |
| 2012/C 380E/23 | Žádost, aby byla Ágnes Hankiss zbavena poslanecké imunityRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o žádosti, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity (2010/2213(IMM)) | 152 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 7. června 2011

2012/C 380E/23

Žádost, aby byla Ágnes Hankiss zbavena poslanecké imunityRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o žádosti, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity (2010/2213(IMM))

152

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 7. června 2011 |
| 2012/C 380E/24 | Jmenování člena Evropského účetního dvora (H.G.Wessberg-SV)Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu na jmenování H.G. Wessberga členem Účetního dvora (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE)) | 154 |
| 2012/C 380E/25 | Důkaz původu pro některé textilní výrobky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (KOM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD)) | 155 |
| P7_TC1-COD(2010)0272Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí | 155 |
| 2012/C 380E/26 | Účast Chorvatska na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 týkající se návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o účasti Chorvatské republiky na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE)) | 156 |
| 2012/C 380E/27 | Výběr poplatků za užívání komunikací těžkými nákladními vozidly ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD)) | 156 |
| P7_TC2-COD(2008)0147Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly | 157 |
| PŘÍLOHA | 157 |
| 2012/C 380E/28 | Evropské environmentální hospodářské účty ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropských environmentálních hospodářských účtech (KOM(2010)0132 – C7-0092/2010 – (2010/0073(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2010)0073Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech | 159 |
| | Středa, 8. června 2011 |
| 2012/C 380E/29 | Uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE)) | 160 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 7. června 2011

2012/C 380E/24

Jmenování člena Evropského účetního dvora (H.G.Wessberg-SV)Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu na jmenování H.G. Wessberga členem Účetního dvora (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE))

154

2012/C 380E/25

Důkaz původu pro některé textilní výrobky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (KOM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD))

155

P7_TC1-COD(2010)0272Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí

155

2012/C 380E/26

Účast Chorvatska na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 týkající se návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o účasti Chorvatské republiky na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE))

156

2012/C 380E/27

Výběr poplatků za užívání komunikací těžkými nákladními vozidly ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD))

156

P7_TC2-COD(2008)0147Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly

157

PŘÍLOHA

157

2012/C 380E/28

Evropské environmentální hospodářské účty ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropských environmentálních hospodářských účtech (KOM(2010)0132 – C7-0092/2010 – (2010/0073(COD))

158

P7_TC1-COD(2010)0073Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech

159

Středa, 8. června 2011

2012/C 380E/29

Uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE))

160

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ║.

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2011–2012 Dílčí zasedání od 7. do 9. června 2011 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 240 E, 18.8.2011 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 7. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/1

---

Úterý, 7. června 2011Dopravní aplikace globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EU

P7_TA(2011)0250

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o dopravních aplikacích globálních družicových navigačních systémů – krátkodobá a střednědobá politika EU (2010/2208(INI))

2012/C 380 E/01

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 14. června 2010 nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ (KOM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 14. června 2010 nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ (KOM(2010)0308),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 1. října 2010 týkající se tohoto akčního plánu (14146/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 1. října 2010 týkající se tohoto akčního plánu (14146/2010),

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. října 2010 nazvané „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací“ (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. října 2010 nazvané „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací“ (KOM(2010)0546),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 18. ledna 2011 o střednědobém přezkumu evropských programů družicové navigace (KOM(2011)0005), v níž se uvádí, že na dokončení infrastruktury družicové navigace je zapotřebí značných finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 18. ledna 2011 o střednědobém přezkumu evropských programů družicové navigace (KOM(2011)0005), v níž se uvádí, že na dokončení infrastruktury družicové navigace je zapotřebí značných finančních prostředků,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (1),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (2),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 8. prosince 2006 o aplikacích družicové navigace (KOM(2006)0769), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 8. prosince 2006 o aplikacích družicové navigace (KOM(2006)0769),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. ledna 2004 o sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění programu Galileo (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. ledna 2004 o sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění programu Galileo (4),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0084/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0084/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že aplikace GNSS jsou nyní ústředním a nepostradatelným prvkem činnosti každého odvětví dopravy, a vzhledem k tomu, že jejich účinné a účelné využívání zvyšuje bezpečnost dopravy, která je díky nim i šetrnější k životnímu prostředí a hospodárnější, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že aplikace GNSS jsou nyní ústředním a nepostradatelným prvkem činnosti každého odvětví dopravy, a vzhledem k tomu, že jejich účinné a účelné využívání zvyšuje bezpečnost dopravy, která je díky nim i šetrnější k životnímu prostředí a hospodárnější,

| B. | vzhledem k tomu, že z hlediska objemu 20 % a z hlediska hodnoty 44 % aplikací GNSS bylo vyvinuto pro dopravu a u dalších 5 % se jedná o bezpečnostní aplikace, které jsou většinou s dopravou spojené, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že z hlediska objemu 20 % a z hlediska hodnoty 44 % aplikací GNSS bylo vyvinuto pro dopravu a u dalších 5 % se jedná o bezpečnostní aplikace, které jsou většinou s dopravou spojené,

| C. | vzhledem k tomu, že základní infrastruktura Evropské unie, jíž je zapotřebí pro fungování GNSS, nemůže být trvale odkázána na systémy, které byly původně vyvinuty jinými zeměmi pro odlišné účely, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že základní infrastruktura Evropské unie, jíž je zapotřebí pro fungování GNSS, nemůže být trvale odkázána na systémy, které byly původně vyvinuty jinými zeměmi pro odlišné účely,

| D. | vzhledem k tomu, že EGNOS je uzavřený systém doplňující GPS, který k provádění početních a korekčních operací potřebuje signály GPS, a je na nich tudíž závislý; vzhledem k tomu, že dokud nebude uveden do provozu systém Galileo, nebude k dispozici skutečně nezávislý globální družicový navigační systém, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EGNOS je uzavřený systém doplňující GPS, který k provádění početních a korekčních operací potřebuje signály GPS, a je na nich tudíž závislý; vzhledem k tomu, že dokud nebude uveden do provozu systém Galileo, nebude k dispozici skutečně nezávislý globální družicový navigační systém,

| E. | vzhledem k tomu, že evropský systém EGNOS je navržen tak, aby odpovídal významným, různorodým současným a budoucím nárokům evropského a světového průmyslu, například v oblasti bezpečnosti dopravy a sledovatelnosti, a současně naplňoval cíle nové, proaktivnější, evropské průmyslové politiky, a vzhledem k tomu, že je rovněž kompatibilní s GPS i s výrazně přesnějším systémem Galileo a že tyto systémy doplňuje, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že evropský systém EGNOS je navržen tak, aby odpovídal významným, různorodým současným a budoucím nárokům evropského a světového průmyslu, například v oblasti bezpečnosti dopravy a sledovatelnosti, a současně naplňoval cíle nové, proaktivnější, evropské průmyslové politiky, a vzhledem k tomu, že je rovněž kompatibilní s GPS i s výrazně přesnějším systémem Galileo a že tyto systémy doplňuje,

| F. | vzhledem k tomu, že dopravní aplikace GNSS určené ke komerčnímu využití a systém Galileo představují rostoucí světový trh, který je třeba co nejvíce zabezpečit v hospodářském zájmu evropského průmyslu a v zájmu vytváření kvalifikovaných pracovních míst, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dopravní aplikace GNSS určené ke komerčnímu využití a systém Galileo představují rostoucí světový trh, který je třeba co nejvíce zabezpečit v hospodářském zájmu evropského průmyslu a v zájmu vytváření kvalifikovaných pracovních míst,

| G. | vzhledem k tomu, že GNSS budou hrát zásadní úlohu při podpoře a prosazování využívání inteligentních dopravních systémů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že GNSS budou hrát zásadní úlohu při podpoře a prosazování využívání inteligentních dopravních systémů,

| H. | vzhledem k tomu, že rozvoj aplikací a služeb GNSS je nezbytným předpokladem toho, aby byla plně využita investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, a aby byla bezezbytku zužitkována kapacita tohoto systému, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že rozvoj aplikací a služeb GNSS je nezbytným předpokladem toho, aby byla plně využita investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, a aby byla bezezbytku zužitkována kapacita tohoto systému,

| I. | vzhledem k tomu, že investice do tohoto odvětví mají dopad na všechny politiky EU, a vzhledem k tomu, že rozšíření a provoz tohoto systému bude mít bezprostřední vliv na naplňování strategie EU 2020 a z hlediska rozvoje potenciálu evropského trhu s aplikacemi a službami GNSS na vytváření pracovních míst a zvyšování konkurenceschopnosti Evropy, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že investice do tohoto odvětví mají dopad na všechny politiky EU, a vzhledem k tomu, že rozšíření a provoz tohoto systému bude mít bezprostřední vliv na naplňování strategie EU 2020 a z hlediska rozvoje potenciálu evropského trhu s aplikacemi a službami GNSS na vytváření pracovních míst a zvyšování konkurenceschopnosti Evropy,

| J. | vzhledem k tomu, že projekty GNSS a Galileo mají značný přínos pro evropskou průmyslovou politiku, a vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby byly úspěšné, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že projekty GNSS a Galileo mají značný přínos pro evropskou průmyslovou politiku, a vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit, aby byly úspěšné,

| 1. | vítá sdělení Komise „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ a soubor konkrétních odvětvových, regulačních a horizontálních opatření, která v něm Komise navrhla; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ a soubor konkrétních odvětvových, regulačních a horizontálních opatření, která v něm Komise navrhla;

| 2. | souhlasí s Komisí, že cílený akční plán představuje v této chvíli nejlepší způsob, jak dále stimulovat vývoj a používání aplikací EGNOS a Galileo, a to zejména v dopravě; zdůrazňuje, že družicové navigační systémy by měly zajišťovat interoperabilitu mezi různými systémy (včetně konvenčních) a měly by rovněž umožňovat intermodální využití pro služby osobní i nákladní přepravy; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s Komisí, že cílený akční plán představuje v této chvíli nejlepší způsob, jak dále stimulovat vývoj a používání aplikací EGNOS a Galileo, a to zejména v dopravě; zdůrazňuje, že družicové navigační systémy by měly zajišťovat interoperabilitu mezi různými systémy (včetně konvenčních) a měly by rovněž umožňovat intermodální využití pro služby osobní i nákladní přepravy;

| 3. | konstatuje, že z 15 odvětvových návrhů představených v akčním plánu se jich devět přímo týká dopravy a většina ostatních je potřebná pro zajištění podpory příslušných dopravních aplikací; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že z 15 odvětvových návrhů představených v akčním plánu se jich devět přímo týká dopravy a většina ostatních je potřebná pro zajištění podpory příslušných dopravních aplikací;

| 4. | vyzývá Komisi, aby zajistila urychlenou certifikaci systému EGNOS pro civilní letectví prostřednictvím příslušných úřadů; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby zajistila urychlenou certifikaci systému EGNOS pro civilní letectví prostřednictvím příslušných úřadů;

| 5. | souhlasí s tím, že k uskutečnění programu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je strategicky nezbytné prosazovat využívání aplikací EGNOS a Galileo v civilním letectví, zejména během přistávacích manévrů a na malých letištích; |
| --- | --- |

5.

souhlasí s tím, že k uskutečnění programu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je strategicky nezbytné prosazovat využívání aplikací EGNOS a Galileo v civilním letectví, zejména během přistávacích manévrů a na malých letištích;

| 6. | vyjadřuje politování nad tím, že EGNOS v současné době nepokrývá celou Evropskou unii, a žádá, aby bylo přednostním úkolem rozšířit pokrytí tohoto systému na jižní, východní a jihovýchodní Evropu, aby mohl být využíván v celé Evropě ve všech odvětvích dopravy, přičemž zdůrazňuje, že je důležité zajistit rozšíření jeho pokrytí také na země zapojené do programu MEDA a na Blízký východ a Afriku; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje politování nad tím, že EGNOS v současné době nepokrývá celou Evropskou unii, a žádá, aby bylo přednostním úkolem rozšířit pokrytí tohoto systému na jižní, východní a jihovýchodní Evropu, aby mohl být využíván v celé Evropě ve všech odvětvích dopravy, přičemž zdůrazňuje, že je důležité zajistit rozšíření jeho pokrytí také na země zapojené do programu MEDA a na Blízký východ a Afriku;

| 7. | zdůrazňuje význam GNSS při vývoji inteligentních dopravních systémů; poukazuje na to, že inteligentní dopravní systémy mohou přinést účinnější, čistější a bezpečnější řešení pro dopravu a že náležité zajišťování řady služeb v rámci těchto systémů vyžaduje plně funkční systémy GNSS; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje význam GNSS při vývoji inteligentních dopravních systémů; poukazuje na to, že inteligentní dopravní systémy mohou přinést účinnější, čistější a bezpečnější řešení pro dopravu a že náležité zajišťování řady služeb v rámci těchto systémů vyžaduje plně funkční systémy GNSS;

| 8. | souhlasí s názorem, že EGNOS a Galileo mohou významně podpořit řízení silniční dopravy a že je v tomto odvětví nutné uspořádat informační kampaň, mají-li být lépe využity možnosti, které tyto systémy nabízejí v souvislosti s vybíráním mýtného, s využíváním systému eCall, s rezervacemi bezpečných parkovacích míst pro kamiony prostřednictvím internetu a se sledováním pohybu vozidel v reálném čase, s cílem zvýšit bezpečnost silničního provozu a snížit jeho dopady na životní prostředí; |
| --- | --- |

8.

souhlasí s názorem, že EGNOS a Galileo mohou významně podpořit řízení silniční dopravy a že je v tomto odvětví nutné uspořádat informační kampaň, mají-li být lépe využity možnosti, které tyto systémy nabízejí v souvislosti s vybíráním mýtného, s využíváním systému eCall, s rezervacemi bezpečných parkovacích míst pro kamiony prostřednictvím internetu a se sledováním pohybu vozidel v reálném čase, s cílem zvýšit bezpečnost silničního provozu a snížit jeho dopady na životní prostředí;

| 9. | vyzývá proto Komisi, aby předložila potřebné legislativní návrhy, aby bylo možné využít přínosu GNSS, pokud jde o větší bezpečnost všech druhů dopravy, zejména na komunikacích, a zefektivnit nákladní dopravu; |
| --- | --- |

9.

vyzývá proto Komisi, aby předložila potřebné legislativní návrhy, aby bylo možné využít přínosu GNSS, pokud jde o větší bezpečnost všech druhů dopravy, zejména na komunikacích, a zefektivnit nákladní dopravu;

| 10. | naléhavě vyzývá Komisi, aby prohloubila průmyslovou spolupráci se zeměmi, které nejsou členy EU, s cílem podporovat rozvoj a interoperabilitu aplikací a služeb EGNOS a Galileo; |
| --- | --- |

10.

naléhavě vyzývá Komisi, aby prohloubila průmyslovou spolupráci se zeměmi, které nejsou členy EU, s cílem podporovat rozvoj a interoperabilitu aplikací a služeb EGNOS a Galileo;

| 11. | souhlasí s tím, že by Komise měla pečlivě posoudit, zda je třeba upravit platné právní předpisy o digitálních tachografech, má-li být zajištěno náležité využívání příležitostí, jež nabízí GNSS v oblasti určování polohy a poskytování informací o rychlosti; |
| --- | --- |

11.

souhlasí s tím, že by Komise měla pečlivě posoudit, zda je třeba upravit platné právní předpisy o digitálních tachografech, má-li být zajištěno náležité využívání příležitostí, jež nabízí GNSS v oblasti určování polohy a poskytování informací o rychlosti;

| 12. | souhlasí s tím, že GNSS mohou významně přispět k větší bezpečnosti a účinnosti přepravy a že by Komise měla přijmout opatření ke zvýšení informovanosti a zlepšení znalostí o možném využití GNSS pro námořní a vnitrozemskou vodní dopravu a ke schválení aplikací založených na systému EGNOS na úrovni Mezinárodní námořní organizace (IMO) a Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO); |
| --- | --- |

12.

souhlasí s tím, že GNSS mohou významně přispět k větší bezpečnosti a účinnosti přepravy a že by Komise měla přijmout opatření ke zvýšení informovanosti a zlepšení znalostí o možném využití GNSS pro námořní a vnitrozemskou vodní dopravu a ke schválení aplikací založených na systému EGNOS na úrovni Mezinárodní námořní organizace (IMO) a Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO);

| 13. | podporuje záměr Komise vést kampaně, které zvýší informovanost různých zainteresovaných stran, s cílem dodat evropskému průmyslu důvěru k investování do komerčního potenciálu projektů družicové navigace EU; |
| --- | --- |

13.

podporuje záměr Komise vést kampaně, které zvýší informovanost různých zainteresovaných stran, s cílem dodat evropskému průmyslu důvěru k investování do komerčního potenciálu projektů družicové navigace EU;

| 14. | vyzývá Komisi, aby účinně uplatňovala ambiciózní opatření ke zvyšování informovanosti uvedená v akčním plánu s cílem zajistit rozsáhlé využívání systému EGNOS v Evropě ve všech oblastech, kde je to možné, a dosáhnout tak komplexnějšího přístupu; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby účinně uplatňovala ambiciózní opatření ke zvyšování informovanosti uvedená v akčním plánu s cílem zajistit rozsáhlé využívání systému EGNOS v Evropě ve všech oblastech, kde je to možné, a dosáhnout tak komplexnějšího přístupu;

| 15. | trvá na tom, že by Komise měla v souvislosti s rozpočtovým procesem a budoucím víceletým finančním rámcem (VFR) navrhnout opatření, jež zajistí, aby byla pro výzkum a vývoj GNSS i pro jeho provoz zajištěna náležitá úroveň financování; zdůrazňuje, že financování odvětví dopravy z prostředků EU je již nyní nedostatečné, a vynakládání dalších zdrojů na GNSS by proto nemělo vést k omezení financování jiných priorit v rámci společné dopravní politiky; ve vztahu k tomuto projektu i k projektům podobné povahy, jako jsou například sítě TEN-T, znovu vyzývá Komisi, aby předložila víceletý návrh financování, který bude přesahovat období VFR, a vytvořila tak stabilní a spolehlivý finanční rámec pro ambicióznější evropské projekty, jejichž rozsah překračuje stávající hranice; |
| --- | --- |

15.

trvá na tom, že by Komise měla v souvislosti s rozpočtovým procesem a budoucím víceletým finančním rámcem (VFR) navrhnout opatření, jež zajistí, aby byla pro výzkum a vývoj GNSS i pro jeho provoz zajištěna náležitá úroveň financování; zdůrazňuje, že financování odvětví dopravy z prostředků EU je již nyní nedostatečné, a vynakládání dalších zdrojů na GNSS by proto nemělo vést k omezení financování jiných priorit v rámci společné dopravní politiky; ve vztahu k tomuto projektu i k projektům podobné povahy, jako jsou například sítě TEN-T, znovu vyzývá Komisi, aby předložila víceletý návrh financování, který bude přesahovat období VFR, a vytvořila tak stabilní a spolehlivý finanční rámec pro ambicióznější evropské projekty, jejichž rozsah překračuje stávající hranice;

| 16. | vyzývá Komisi, aby zvážila, zda by nemohly příjmy z komerčních aktivit založených na systému Galileo plynout do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi, aby zvážila, zda by nemohly příjmy z komerčních aktivit založených na systému Galileo plynout do rozpočtu EU;

| 17. | vyzývá Komisi, aby informovala Parlament o tom, z jakých zdrojů budou po uvedení systému Galileo do provozu hrazeny roční náklady na jeho údržbu v odhadované výši 800 mil. EUR; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby informovala Parlament o tom, z jakých zdrojů budou po uvedení systému Galileo do provozu hrazeny roční náklady na jeho údržbu v odhadované výši 800 mil. EUR;

| 18. | vyzývá Komisi, aby předložila komplexní strategii financování, které by vedle odpovídajících příspěvků EU a členských států mohlo být založeno mimo jiné na koordinovaných daňových pobídkách, zjednodušených postupech získávání grantů a opatřeních, jež by mohla přinést rizikový kapitál malým a středním podnikům a usnadnit vývoj aplikací EGNOS a Galileo a jejich uvádění na trh, a to ve spolupráci s Evropskou investiční bankou a Evropským investičním fondem; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby předložila komplexní strategii financování, které by vedle odpovídajících příspěvků EU a členských států mohlo být založeno mimo jiné na koordinovaných daňových pobídkách, zjednodušených postupech získávání grantů a opatřeních, jež by mohla přinést rizikový kapitál malým a středním podnikům a usnadnit vývoj aplikací EGNOS a Galileo a jejich uvádění na trh, a to ve spolupráci s Evropskou investiční bankou a Evropským investičním fondem;

| 19. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že bude pro vývoj aplikací GNSS k dispozici částka 100 mil. EUR, která bude pravděpodobně chybět v prostředcích na platby pro oblast výzkumu v sedmém rámcovém programu; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že bude pro vývoj aplikací GNSS k dispozici částka 100 mil. EUR, která bude pravděpodobně chybět v prostředcích na platby pro oblast výzkumu v sedmém rámcovém programu;

| 20. | naléhá na Komisi, aby prověřila, jak by zjednodušené postupy mohly zaručit účinnější a transparentnější vyplácení finančních prostředků na podporu výzkumu v oblasti dopravy pro všechny založené na GNSS, a to se zvláštním ohledem na potřeby osob se zdravotním postižením a s důrazem na malé a střední podniky; |
| --- | --- |

20.

naléhá na Komisi, aby prověřila, jak by zjednodušené postupy mohly zaručit účinnější a transparentnější vyplácení finančních prostředků na podporu výzkumu v oblasti dopravy pro všechny založené na GNSS, a to se zvláštním ohledem na potřeby osob se zdravotním postižením a s důrazem na malé a střední podniky;

| 21. | vyzývá Komisi, aby pomohla malým a středním podnikům získat snadnější přístup k evropským finančním prostředkům určeným na podporu inovací ve vztahu k aplikacím GNSS, zejména na základě sedmého a osmého rámcového programu; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby pomohla malým a středním podnikům získat snadnější přístup k evropským finančním prostředkům určeným na podporu inovací ve vztahu k aplikacím GNSS, zejména na základě sedmého a osmého rámcového programu;

| 22. | naléhavě vyzývá Komisi, aby prověřila, jaké obavy ohledně ochrany údajů mohou pramenit z využívání aplikací a služeb EGNOS, a aby se maximálně zasadila o rozptýlení těchto obav; |
| --- | --- |

22.

naléhavě vyzývá Komisi, aby prověřila, jaké obavy ohledně ochrany údajů mohou pramenit z využívání aplikací a služeb EGNOS, a aby se maximálně zasadila o rozptýlení těchto obav;

| 23. | konstatuje, že je třeba investovat do výzkumu aplikací a služeb GNSS, a to se zvláštním ohledem na specifické potřeby osob se zdravotním postižením, neboť takové investice mají rozhodující význam pro náležitý rozvoj a využívání služeb GNSS; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že je třeba investovat do výzkumu aplikací a služeb GNSS, a to se zvláštním ohledem na specifické potřeby osob se zdravotním postižením, neboť takové investice mají rozhodující význam pro náležitý rozvoj a využívání služeb GNSS;

| 24. | vyzývá Komisi, aby podněcovala k iniciativám zaměřeným na vytváření odvětvových servisních středisek, především v námořním sektoru; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby podněcovala k iniciativám zaměřeným na vytváření odvětvových servisních středisek, především v námořním sektoru;

| 25. | vyjadřuje politování nad tím, že kvůli nedostatku finančních prostředků na výzkum a inovace aplikací, které jsou založeny na systému EGNOS nebo Galileo, se výrazně zpomaluje technologický pokrok, růst průmyslové kapacity a environmentálně účinné využívání v Evropské unii, a naléhavě proto vyzývá Komisi, aby zavedla opatření, která umožní malým a středním podnikům získat k financování snadnější přístup; |
| --- | --- |

25.

vyjadřuje politování nad tím, že kvůli nedostatku finančních prostředků na výzkum a inovace aplikací, které jsou založeny na systému EGNOS nebo Galileo, se výrazně zpomaluje technologický pokrok, růst průmyslové kapacity a environmentálně účinné využívání v Evropské unii, a naléhavě proto vyzývá Komisi, aby zavedla opatření, která umožní malým a středním podnikům získat k financování snadnější přístup;

| 26. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

26.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.

(4)  Úř. věst. C 96 E, 21.4.2004, s. 128.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/5

---

Úterý, 7. června 2011Mezinárodní dohody v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvy

P7_TA(2011)0251

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o mezinárodních dohodách v oblasti letectví podle Lisabonské smlouvy (2010/2207(INI))

2012/C 380 E/02

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1) („rámcová dohoda“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1) („rámcová dohoda“),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o dohodě mezi EU a USA o letecké dopravě (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o dohodě mezi EU a USA o letecké dopravě (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zahájení jednání se Spojenými státy americkými, Austrálií a Kanadou o dohodách o jmenné evidenci cestujících (PNR) (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zahájení jednání se Spojenými státy americkými, Austrálií a Kanadou o dohodách o jmenné evidenci cestujících (PNR) (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. dubna 2007 o vytvoření Společného evropského leteckého prostoru (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. dubna 2007 o vytvoření Společného evropského leteckého prostoru (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2007 o uzavření dohody o letecké dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy americkými na straně druhé (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2007 o uzavření dohody o letecké dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy americkými na straně druhé (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. ledna 2006 o rozvoji vnější politiky Společenství v oblasti letectví (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. ledna 2006 o rozvoji vnější politiky Společenství v oblasti letectví (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise s názvem „Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví“ (KOM(2005)0079), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise s názvem „Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví“ (KOM(2005)0079),

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 218 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 218 této smlouvy,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0079/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0079/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost byl Parlament v záležitostech uzavírání mezinárodních dohod o letecké dopravě pouze konzultován, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost byl Parlament v záležitostech uzavírání mezinárodních dohod o letecké dopravě pouze konzultován,

| B. | vzhledem k tomu, že nyní je nutný souhlas Parlamentu pro dohody v oblastech, na něž se vztahuje řádný legislativní postup, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nyní je nutný souhlas Parlamentu pro dohody v oblastech, na něž se vztahuje řádný legislativní postup,

| C. | vzhledem k tomu, že jedná-li Komise o dohodách mezi Unií a třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, má být Parlament „okamžitě a plně informován ve všech etapách tohoto postupu“ (7), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jedná-li Komise o dohodách mezi Unií a třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, má být Parlament „okamžitě a plně informován ve všech etapách tohoto postupu“ (7),

| D. | vzhledem k tomu, že rámcová dohoda by měla zajistit nejvyšší možnou míru efektivity a transparentnosti při uplatňování pravomocí a výsad orgánů, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že rámcová dohoda by měla zajistit nejvyšší možnou míru efektivity a transparentnosti při uplatňování pravomocí a výsad orgánů,

| E. | vzhledem k tomu, že se v rámcové dohodě Komise zavázala uplatňovat vůči Parlamentu a Radě zásadu rovného zacházení v legislativních a rozpočtových otázkách, zejména pak pokud jde o přístup na jednání, a poskytování příspěvků a dalších informací, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se v rámcové dohodě Komise zavázala uplatňovat vůči Parlamentu a Radě zásadu rovného zacházení v legislativních a rozpočtových otázkách, zejména pak pokud jde o přístup na jednání, a poskytování příspěvků a dalších informací,

Úvod

| 1. | domnívá se, že komplexní dohody v oblasti letectví se sousedními zeměmi nebo významnými globálními partnery mohou cestujícím, provozovatelům nákladní dopravy a leteckým společnostem poskytnout značné výhody díky přístupu na trh a sbližování právních předpisů, což podporuje spravedlivou hospodářskou soutěž, a to i s ohledem na státní dotace a sociální a ekologické normy; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že komplexní dohody v oblasti letectví se sousedními zeměmi nebo významnými globálními partnery mohou cestujícím, provozovatelům nákladní dopravy a leteckým společnostem poskytnout značné výhody díky přístupu na trh a sbližování právních předpisů, což podporuje spravedlivou hospodářskou soutěž, a to i s ohledem na státní dotace a sociální a ekologické normy;

| 2. | uznává, že k zajištění právní jistoty jsou nezbytné horizontální dohody, které stávající bilaterální dohody harmonizují s právem Společenství a které přinášejí i další výhody v podobě zjednodušení a záruky, že všechny letecké společnosti Unie budou požívat stejných práv; |
| --- | --- |

2.

uznává, že k zajištění právní jistoty jsou nezbytné horizontální dohody, které stávající bilaterální dohody harmonizují s právem Společenství a které přinášejí i další výhody v podobě zjednodušení a záruky, že všechny letecké společnosti Unie budou požívat stejných práv;

| 3. | připomíná, že normy bezpečnosti letectví mají zásadní význam pro cestující, posádku i odvětví letectví jako celku, a podporuje proto uzavírání dohod o bezpečnosti letectví se zeměmi s významným zastoupením odvětví výroby letadel, neboť pokud se podaří omezit na nejnižší možnou míru duplicitu při provádění hodnocení, testů a kontrol, bude možné snížit náklady a vytvořit konzistentně přísné normy; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že normy bezpečnosti letectví mají zásadní význam pro cestující, posádku i odvětví letectví jako celku, a podporuje proto uzavírání dohod o bezpečnosti letectví se zeměmi s významným zastoupením odvětví výroby letadel, neboť pokud se podaří omezit na nejnižší možnou míru duplicitu při provádění hodnocení, testů a kontrol, bude možné snížit náklady a vytvořit konzistentně přísné normy;

| 4. | vyjadřuje politování nad skutečností, že Rada ještě neudělila Komisi mandát k vyjednání komplexní dohody o letecké dopravě s tak důležitými obchodními partnery, jako jsou Čínská lidová republika a Indie; zastává názor, že tento chybějící mandát stále více poškozuje zájmy Unie, zejména pokud přihlédneme k rychlému růstu těchto ekonomik; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje politování nad skutečností, že Rada ještě neudělila Komisi mandát k vyjednání komplexní dohody o letecké dopravě s tak důležitými obchodními partnery, jako jsou Čínská lidová republika a Indie; zastává názor, že tento chybějící mandát stále více poškozuje zájmy Unie, zejména pokud přihlédneme k rychlému růstu těchto ekonomik;

| 5. | upozorňuje na skutečnost, že na nejnovějším seznamu platných dohod v oblasti letectví sestaveném Komisí chybí tak důležité země, jako je Japonsko či Ruská federace; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje na skutečnost, že na nejnovějším seznamu platných dohod v oblasti letectví sestaveném Komisí chybí tak důležité země, jako je Japonsko či Ruská federace;

| 6. | vyjadřuje znepokojení nad stále otevřenou otázkou přeletů nad Sibiří; vyzývá Komisi, aby vyvinula veškeré nutné úsilí, a to i projednáváním této záležitosti v souvislosti s jednáními o přístupu Ruska ke Světové obchodní organizaci, a zabránila narušování hospodářské soutěže mezi leteckými dopravci v EU; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje znepokojení nad stále otevřenou otázkou přeletů nad Sibiří; vyzývá Komisi, aby vyvinula veškeré nutné úsilí, a to i projednáváním této záležitosti v souvislosti s jednáními o přístupu Ruska ke Světové obchodní organizaci, a zabránila narušování hospodářské soutěže mezi leteckými dopravci v EU;

Kritéria pro posouzení dohody

| 7. | zdůrazňuje, že při každém jednání je třeba porovnávat výhody plynoucí z brzkého uzavření dohody s tím, čeho by bylo dosaženo, pokud bychom uzavření dohody oddálili ve snaze o dosažení lepšího výsledku; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že při každém jednání je třeba porovnávat výhody plynoucí z brzkého uzavření dohody s tím, čeho by bylo dosaženo, pokud bychom uzavření dohody oddálili ve snaze o dosažení lepšího výsledku;

| 8. | poukazuje na to, že při posuzování komplexních dohod předložených k vyslovení souhlasu se bude Parlament snažit uplatňovat jednotný soubor kritérií; konstatuje, že při takovém posuzování se Parlament zaměří na to, aby zjistil, do jaké míry jsou splněna následující kritéria: omezení přístupu na trh a investičních příležitostí jsou uvolněna vyváženým způsobem; jsou poskytovány pobídky s cílem zachovat a rozšířit sociální a ekologické normy; jsou poskytnuty dostatečné záruky v oblasti ochrany osobních údajů a soukromí; je zohledněno vzájemné uznávání v oblasti bezpečnosti a bezpečnostních norem a je zajištěna vysoká úroveň ochrany práv cestujících; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že při posuzování komplexních dohod předložených k vyslovení souhlasu se bude Parlament snažit uplatňovat jednotný soubor kritérií; konstatuje, že při takovém posuzování se Parlament zaměří na to, aby zjistil, do jaké míry jsou splněna následující kritéria: omezení přístupu na trh a investičních příležitostí jsou uvolněna vyváženým způsobem; jsou poskytovány pobídky s cílem zachovat a rozšířit sociální a ekologické normy; jsou poskytnuty dostatečné záruky v oblasti ochrany osobních údajů a soukromí; je zohledněno vzájemné uznávání v oblasti bezpečnosti a bezpečnostních norem a je zajištěna vysoká úroveň ochrany práv cestujících;

| 9. | domnívá se, že je nezbytně nutné stanovit celosvětové normy ochrany osobních údajů a soukromí a že kritéria, která vytyčil Parlament ve svém usnesení ze dne 5. května 2010, jsou vhodnou předlohou podobné dohody; konstatuje, že Unie by při vytváření těchto celosvětových norem měla hrát průkopnickou roli; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že je nezbytně nutné stanovit celosvětové normy ochrany osobních údajů a soukromí a že kritéria, která vytyčil Parlament ve svém usnesení ze dne 5. května 2010, jsou vhodnou předlohou podobné dohody; konstatuje, že Unie by při vytváření těchto celosvětových norem měla hrát průkopnickou roli;

| 10. | upozorňuje na to, že odvětví letecké dopravy rostoucí měrou přispívá ke globálnímu oteplování, a domnívá se, že dohody by měly obsahovat závazek, že strany budou v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví spolupracovat na snižování emisí z letecké dopravy, spolu s cílem rozšířit technickou spolupráci v oblasti klimatologie (vypouštění CO2 a dalších látek ovlivňujících klima do atmosféry), výzkumu a technologického rozvoje a účinnosti pohonných hmot; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na to, že odvětví letecké dopravy rostoucí měrou přispívá ke globálnímu oteplování, a domnívá se, že dohody by měly obsahovat závazek, že strany budou v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví spolupracovat na snižování emisí z letecké dopravy, spolu s cílem rozšířit technickou spolupráci v oblasti klimatologie (vypouštění CO2 a dalších látek ovlivňujících klima do atmosféry), výzkumu a technologického rozvoje a účinnosti pohonných hmot;

| 11. | zdůrazňuje, že řada aspektů regulace letectví, včetně omezení hluku a nočních letů, by měla být určována na místní úrovni v plném souladu se zásadou spravedlivé hospodářské soutěže a subsidiarity; žádá Komisi, aby tyto záležitosti koordinovala na evropské úrovni s přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům členských států a k zásadě „vyváženého přístupu“, jak ji definovala Mezinárodní organizace pro civilní letectví; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že řada aspektů regulace letectví, včetně omezení hluku a nočních letů, by měla být určována na místní úrovni v plném souladu se zásadou spravedlivé hospodářské soutěže a subsidiarity; žádá Komisi, aby tyto záležitosti koordinovala na evropské úrovni s přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům členských států a k zásadě „vyváženého přístupu“, jak ji definovala Mezinárodní organizace pro civilní letectví;

| 12. | vyzývá Komisi, aby dohod o letecké dopravě využívala k prosazování mezinárodní legislativy v oblasti sociálních práv, a to zejména pracovních norem obsažených v základních úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP 1930–1999), hlavních zásadách OECD pro nadnárodní podniky (1976, revidovány v roce 2000) a Římských úmluvách o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy z roku 1980; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby dohod o letecké dopravě využívala k prosazování mezinárodní legislativy v oblasti sociálních práv, a to zejména pracovních norem obsažených v základních úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP 1930–1999), hlavních zásadách OECD pro nadnárodní podniky (1976, revidovány v roce 2000) a Římských úmluvách o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy z roku 1980;

| 13. | poukazuje na to, že v případě dohod o bezpečnosti ke kritériím patří: úplné vzájemné uznávání certifikačních metod a postupů, výměna bezpečnostních údajů, společné inspekce, zvýšená spolupráce v oblasti regulace a konzultace na technické úrovni; problémy tak budou odstraněny dříve, než povedou ke spuštění mechanismu pro řešení sporů; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že v případě dohod o bezpečnosti ke kritériím patří: úplné vzájemné uznávání certifikačních metod a postupů, výměna bezpečnostních údajů, společné inspekce, zvýšená spolupráce v oblasti regulace a konzultace na technické úrovni; problémy tak budou odstraněny dříve, než povedou ke spuštění mechanismu pro řešení sporů;

Postup

| 14. | zdůrazňuje skutečnost, že Parlament musí sledovat postup od samého začátku, aby mohl rozhodnout o udělení či odmítnutí souhlasu na konci jednání; zastává názor, že je rovněž v zájmu dalších orgánů, aby všechny důležité otázky, jež by mohly ovlivnit ochotu Parlamentu udělit souhlas, byly odhaleny a řešeny již v raných stádiích jednání; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje skutečnost, že Parlament musí sledovat postup od samého začátku, aby mohl rozhodnout o udělení či odmítnutí souhlasu na konci jednání; zastává názor, že je rovněž v zájmu dalších orgánů, aby všechny důležité otázky, jež by mohly ovlivnit ochotu Parlamentu udělit souhlas, byly odhaleny a řešeny již v raných stádiích jednání;

| 15. | připomíná, že již rámcová dohoda z roku 2005 zavazovala Komisi, aby Parlamentu poskytovala včasné a jasné informace již při přípravě, v průběhu a při uzavírání mezinárodních jednání; konstatuje, že revidovaná rámcová dohoda z října roku 2010 zvlášť upozorňuje na skutečnost, že Parlament musí být od začátku pravidelně a podrobně informován o probíhajícím postupu ve všech fázích jednání o dohodě, a to při zachování důvěrnosti v nezbytných případech; |
| --- | --- |

15.

připomíná, že již rámcová dohoda z roku 2005 zavazovala Komisi, aby Parlamentu poskytovala včasné a jasné informace již při přípravě, v průběhu a při uzavírání mezinárodních jednání; konstatuje, že revidovaná rámcová dohoda z října roku 2010 zvlášť upozorňuje na skutečnost, že Parlament musí být od začátku pravidelně a podrobně informován o probíhajícím postupu ve všech fázích jednání o dohodě, a to při zachování důvěrnosti v nezbytných případech;

| 16. | očekává, že Komise bude příslušnému výboru Parlamentu poskytovat informace o tom, že má v úmyslu navrhnout zahájení jednání s cílem uzavřít či změnit mezinárodní dohody o letecké dopravě, a poskytne mu kromě jiných relevantních dokumentů a informací také návrhy směrnic a textů pro jednání a návrhy dokumentů, které mají být parafovány; očekává, že role Parlamentu bude ve vztahu k jakýmkoli dalším změnám mezinárodních dohod o letecké dopravě výslovně stanovena v těchto dokumentech; |
| --- | --- |

16.

očekává, že Komise bude příslušnému výboru Parlamentu poskytovat informace o tom, že má v úmyslu navrhnout zahájení jednání s cílem uzavřít či změnit mezinárodní dohody o letecké dopravě, a poskytne mu kromě jiných relevantních dokumentů a informací také návrhy směrnic a textů pro jednání a návrhy dokumentů, které mají být parafovány; očekává, že role Parlamentu bude ve vztahu k jakýmkoli dalším změnám mezinárodních dohod o letecké dopravě výslovně stanovena v těchto dokumentech;

| 17. | konstatuje, že v souladu s článkem 24 rámcové dohody musí výše uvedené informace být Parlamentu doručeny tak, aby k nim v případě potřeby mohl vyjádřit své stanovisko; důrazně vyzývá Komisi, aby Parlamentu podala zprávu o tom, jakým způsobem jsou zohledňována jeho stanoviska; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že v souladu s článkem 24 rámcové dohody musí výše uvedené informace být Parlamentu doručeny tak, aby k nim v případě potřeby mohl vyjádřit své stanovisko; důrazně vyzývá Komisi, aby Parlamentu podala zprávu o tom, jakým způsobem jsou zohledňována jeho stanoviska;

| 18. | bere na vědomí, že obdrží-li Parlament citlivé informace o probíhajících jednáních, má povinnost zachovat mlčenlivost; |
| --- | --- |

18.

bere na vědomí, že obdrží-li Parlament citlivé informace o probíhajících jednáních, má povinnost zachovat mlčenlivost;

| 19. | konstatuje, že podle jednacího řádu Parlamentu může plenární zasedání „na základě zprávy příslušného výboru [...] přijmout doporučení a požadovat jejich zohlednění před uzavřením mezinárodní dohody“ (čl. 90 odst. 4); |
| --- | --- |

19.

konstatuje, že podle jednacího řádu Parlamentu může plenární zasedání „na základě zprávy příslušného výboru [...] přijmout doporučení a požadovat jejich zohlednění před uzavřením mezinárodní dohody“ (čl. 90 odst. 4);

| 20. | uznává, že dohody o letecké dopravě často přisuzují významnou úlohu smíšenému výboru, především pak v otázkách sbližování právních předpisů; uznává rovněž, že v mnoha případech představuje tento postup pružnější a účinnější způsob rozhodování, než je snaha o zapracování takových požadavků do vlastní dohody; vyzdvihuje však, že je důležité, aby byl Parlament včas a plně informován o práci různých smíšených výborů; |
| --- | --- |

20.

uznává, že dohody o letecké dopravě často přisuzují významnou úlohu smíšenému výboru, především pak v otázkách sbližování právních předpisů; uznává rovněž, že v mnoha případech představuje tento postup pružnější a účinnější způsob rozhodování, než je snaha o zapracování takových požadavků do vlastní dohody; vyzdvihuje však, že je důležité, aby byl Parlament včas a plně informován o práci různých smíšených výborů;

| 21. | vyzývá Komisi, aby za účelem zachování toku informací Parlamentu pravidelně, ale ne méně než jednou za tři roky, předkládala zprávu obsahující analýzu silných a slabých stránek platných dohod; konstatuje, že na základě této zprávy by Parlament mohl efektivněji posuzovat budoucí dohody; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby za účelem zachování toku informací Parlamentu pravidelně, ale ne méně než jednou za tři roky, předkládala zprávu obsahující analýzu silných a slabých stránek platných dohod; konstatuje, že na základě této zprávy by Parlament mohl efektivněji posuzovat budoucí dohody;

*

* *

| 22. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

22.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0366.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0239.

(3)  Úř. věst., C 81 E, 15.3.2011, s. 70.

(4)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 506.

(5)  Úř. věst. C 301 E, 13. 12. 2007, s. 143.

(6)  Úř. věst. C 287 E, 24. 11. 2006, s. 84.

(7)  Ustanovení čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie.

---

Středa, 8. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/9

---

Středa, 8. června 2011Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace

P7_TA(2011)0256

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o průběžném hodnocení sedmého rámcovému programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2011/2043(INI))

2012/C 380 E/03

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména články týkající se výzkumu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména články týkající se výzkumu,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 týkající se sedmého rámcového programu Evropského společenství (jež se stalo po Lisabonské smlouvě Evropskou unií) pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 týkající se sedmého rámcového programu Evropského společenství (jež se stalo po Lisabonské smlouvě Evropskou unií) pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (1),

| — | s ohledem zejména na článek 7 výše uvedeného rozhodnutí týkající se sledování, hodnocení a přezkumu 7. rámcového programu, |
| --- | --- |

—

s ohledem zejména na článek 7 výše uvedeného rozhodnutí týkající se sledování, hodnocení a přezkumu 7. rámcového programu,

| — | s ohledem na čl. 182 odst. 2 SFEU o úpravě rámcového programu na základě měnících se okolností, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 182 odst. 2 SFEU o úpravě rámcového programu na základě měnících se okolností,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. února 2011 s názvem „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů v odpovědi na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik“ (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. února 2011 s názvem „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů v odpovědi na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik“ (KOM(2011)0052),

| — | s ohledem na závěry o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, včetně finančního nástroje pro sdílení rizik, které přijala Rada na svém 3074. zasedání „Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl, výzkum a vesmír)“ dne 9. března 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, včetně finančního nástroje pro sdílení rizik, které přijala Rada na svém 3074. zasedání „Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl, výzkum a vesmír)“ dne 9. března 2011,

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu skupiny odborníků s názvem „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu skupiny odborníků s názvem „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (2),

| — | s ohledem na zprávu skupiny odborníků s názvem „Hodnocení šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj na léta 2002–2006“ z února 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny odborníků s názvem „Hodnocení šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj na léta 2002–2006“ z února 2009,

| — | s ohledem na zprávu skupiny odborníků s názvem „Směrem k organizaci pro hraniční výzkum na světové úrovni“ – přezkum struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum ze dne 23. července 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny odborníků s názvem „Směrem k organizaci pro hraniční výzkum na světové úrovni“ – přezkum struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum ze dne 23. července 2009,

| — | s ohledem na zprávu skupiny nezávislých odborníků s názvem „Hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik v polovině období“ ze dne 31. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny nezávislých odborníků s názvem „Hodnocení finančního nástroje pro sdílení rizik v polovině období“ ze dne 31. července 2010,

| — | s ohledem na zprávu expertní komise s názvem „První průběžné hodnocení společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva“ ze dne 20. prosince 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu expertní komise s názvem „První průběžné hodnocení společného podniku iniciativy pro inovativní léčiva“ ze dne 20. prosince 2010,

| — | s ohledem na zprávu expertní komise s názvem „První průběžné hodnocení společných technologických iniciativ ARTEMIS a ENIAC ze dne 30. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu expertní komise s názvem „První průběžné hodnocení společných technologických iniciativ ARTEMIS a ENIAC ze dne 30. července 2010,

| — | s ohledem na zprávu komise nezávislých odborníků s názvem „Průběžné hodnocení společného programu Asistované žití v domácím prostředí“ z prosince 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu komise nezávislých odborníků s názvem „Průběžné hodnocení společného programu Asistované žití v domácím prostředí“ z prosince 2010,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů přijaté na plenárním zasedání ve dnech 27. a 28. ledna 2011 a týkající se zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů přijaté na plenárním zasedání ve dnech 27. a 28. ledna 2011 a týkající se zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o provádění součinnosti fondů na podporu výzkumu a inovace v nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj ve městech a regionech a také v členských státech a v Unii (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o provádění součinnosti fondů na podporu výzkumu a inovace v nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj ve městech a regionech a také v členských státech a v Unii (3),

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 9/2007 ze dne 22. listopadu 2007 s názvem „Hodnocení rámcových programů pro výzkum a technologický rozvoj (RDT) Evropské unie: je možné zlepšit přístup Komise?“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 9/2007 ze dne 22. listopadu 2007 s názvem „Hodnocení rámcových programů pro výzkum a technologický rozvoj (RDT) Evropské unie: je možné zlepšit přístup Komise?“,

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 8/2009 týkající se sítí excelence a integrovaných projektů politiky Společenství v oblasti výzkumu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 8/2009 týkající se sítí excelence a integrovaných projektů politiky Společenství v oblasti výzkumu,

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 2/2010 týkající se účelnosti programů podpory, přípravných studií a budování nových infrastruktur šestého rámcového programu pro výzkum, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 2/2010 týkající se účelnosti programů podpory, přípravných studií a budování nových infrastruktur šestého rámcového programu pro výzkum,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. září 2010 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvanému „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. září 2010 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvanému „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0160/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0160/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že 7. rámcový program Evropského společenství pro akce v oblasti výzkumu, technického rozvoje a demonstrací je nejširším nástrojem podpory výzkumu na světové úrovni a představuje základní nástroj výzkumné politiky Evropské unie, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že 7. rámcový program Evropského společenství pro akce v oblasti výzkumu, technického rozvoje a demonstrací je nejširším nástrojem podpory výzkumu na světové úrovni a představuje základní nástroj výzkumné politiky Evropské unie,

| B. | vzhledem k tomu, že je nutné umožnit vývoj vyplývající z revize 7. RP v polovině období vzhledem k četným změnám, k nimž došlo od jeho sjednání a přijetí v roce 2006 (nové instituce, nové politické orgány, hospodářská krize), ale rovněž ke značným finančním prostředkům, jež zbývá využít do jeho skončení, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že je nutné umožnit vývoj vyplývající z revize 7. RP v polovině období vzhledem k četným změnám, k nimž došlo od jeho sjednání a přijetí v roce 2006 (nové instituce, nové politické orgány, hospodářská krize), ale rovněž ke značným finančním prostředkům, jež zbývá využít do jeho skončení,

| C. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavádí uskutečnění Evropského výzkumného prostoru jako konkrétní střednědobý cíl evropské politiky, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva zavádí uskutečnění Evropského výzkumného prostoru jako konkrétní střednědobý cíl evropské politiky,

| D. | vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 učinila z výzkumu a z inovací základní prvek inteligentního, udržitelného a solidárního růstu, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 učinila z výzkumu a z inovací základní prvek inteligentního, udržitelného a solidárního růstu,

| E. | vzhledem k tomu, že výzkum je proces proměňování hospodářské síly ve znalosti, zatímco inovace jsou procesem opačným, kdy se znalosti proměňují v hospodářskou sílu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že výzkum je proces proměňování hospodářské síly ve znalosti, zatímco inovace jsou procesem opačným, kdy se znalosti proměňují v hospodářskou sílu,

| F. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy musí získat prostředky, kterými budou moci společně reagovat na velké společenské, hospodářské, environmentální, demografické a etické výzvy, s nimiž jsou konfrontovány evropské národy, jako je stárnutí obyvatel, oblast zdravotnictví, dodávky potravin, udržitelný rozvoj, velké výzvy v oblasti životního prostředí atd., a vzhledem k tomu, že nalezená řešení musí motivovat jednotlivce, aby přijímali větší odpovědnost za své činy, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy musí získat prostředky, kterými budou moci společně reagovat na velké společenské, hospodářské, environmentální, demografické a etické výzvy, s nimiž jsou konfrontovány evropské národy, jako je stárnutí obyvatel, oblast zdravotnictví, dodávky potravin, udržitelný rozvoj, velké výzvy v oblasti životního prostředí atd., a vzhledem k tomu, že nalezená řešení musí motivovat jednotlivce, aby přijímali větší odpovědnost za své činy,

| G. | vzhledem k tomu, že investice do oblasti výzkumu, vývoje a inovací jsou tou nejlepší možnou dlouhodobou odpovědí na současnou hospodářskou a finanční krizi, která EU umožní stát se společností, jež bude se svými dovednostmi konkurenceschopná na světové úrovni, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že investice do oblasti výzkumu, vývoje a inovací jsou tou nejlepší možnou dlouhodobou odpovědí na současnou hospodářskou a finanční krizi, která EU umožní stát se společností, jež bude se svými dovednostmi konkurenceschopná na světové úrovni,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropa si konkuruje s hospodářskými velmocemi, jako jsou Čína, Indie, Brazílie, Austrálie, Spojené státy americké a Rusko, a vzhledem k tomu, že naše schopnost jednat a koordinovat naše úsilí, zejména v oblasti výzkumu, mezi Evropskou unií a konkrétním členským státem velmi výrazně ovlivňuje naši hospodářskou konkurenceschopnost, a tedy možnost financovat naše sociální ambice a dodržet naše závazky vůči dobrým životním podmínkám evropských občanů a ochraně životního prostředí, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropa si konkuruje s hospodářskými velmocemi, jako jsou Čína, Indie, Brazílie, Austrálie, Spojené státy americké a Rusko, a vzhledem k tomu, že naše schopnost jednat a koordinovat naše úsilí, zejména v oblasti výzkumu, mezi Evropskou unií a konkrétním členským státem velmi výrazně ovlivňuje naši hospodářskou konkurenceschopnost, a tedy možnost financovat naše sociální ambice a dodržet naše závazky vůči dobrým životním podmínkám evropských občanů a ochraně životního prostředí,

| I. | vzhledem k tomu, že výdaje na výzkum a vývoj v Evropě jsou nízké ve srovnání s dalšími světovými velmocemi, mimo jiné kvůli nedostatku soukromých investic a rámcových podmínek, jež by tyto investice podporovaly; vzhledem k tomu, že přitažlivost 7. RP pro odvětví průmyslu a využití výzkumu ve prospěch hospodářství se tedy plně neprokázaly; vzhledem k tomu, že bez ohledu na vyčleněné částky se jasně projevuje nutnost lepší koordinace mezi Unií, členskými státy a regiony, při plném respektování specifik a etických rozhodnutí členských států, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že výdaje na výzkum a vývoj v Evropě jsou nízké ve srovnání s dalšími světovými velmocemi, mimo jiné kvůli nedostatku soukromých investic a rámcových podmínek, jež by tyto investice podporovaly; vzhledem k tomu, že přitažlivost 7. RP pro odvětví průmyslu a využití výzkumu ve prospěch hospodářství se tedy plně neprokázaly; vzhledem k tomu, že bez ohledu na vyčleněné částky se jasně projevuje nutnost lepší koordinace mezi Unií, členskými státy a regiony, při plném respektování specifik a etických rozhodnutí členských států,

| J. | vzhledem k tomu, že jen poměrně malá část veřejných investic do oblasti výzkumu, vývoje a investic probíhá v rámci evropské spolupráce, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že jen poměrně malá část veřejných investic do oblasti výzkumu, vývoje a investic probíhá v rámci evropské spolupráce,

| K. | vzhledem k tomu, že je nutno dospět k lepšímu vztahu mezi akademickou obcí a výzkumnými a průmyslovými odvětvími, aby bylo možné přetvořit výsledky výzkumu do produktů a služeb zajišťujících hospodářský růst a prospěch pro celou společnost, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je nutno dospět k lepšímu vztahu mezi akademickou obcí a výzkumnými a průmyslovými odvětvími, aby bylo možné přetvořit výsledky výzkumu do produktů a služeb zajišťujících hospodářský růst a prospěch pro celou společnost,

| L. | vzhledem k tomu, že 7. RP by měl být modelován podle stejných obecných principů jako Evropský výzkumný prostor, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že 7. RP by měl být modelován podle stejných obecných principů jako Evropský výzkumný prostor,

| M. | vzhledem k tomu, že z částky 54,6 miliardy EUR programu bylo 25,8 miliardy využito v průběhu prvních čtyř let (2007–2010), tj. v průměru ročně 6,5 miliardy a že zbývá investovat 28,8 miliardy během tří posledních let programu (2011 až 2013), tj. v průměru 9,6 miliardy ročně, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že z částky 54,6 miliardy EUR programu bylo 25,8 miliardy využito v průběhu prvních čtyř let (2007–2010), tj. v průměru ročně 6,5 miliardy a že zbývá investovat 28,8 miliardy během tří posledních let programu (2011 až 2013), tj. v průměru 9,6 miliardy ročně,

| N. | vzhledem k tomu, že roky 2011 až 2013 jsou problematickými roky, které vyžadují okamžitě zvláštní pozornost, pokud jde o faktory konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti, jejichž nezbytnými prvky jsou výzkum a inovace, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že roky 2011 až 2013 jsou problematickými roky, které vyžadují okamžitě zvláštní pozornost, pokud jde o faktory konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti, jejichž nezbytnými prvky jsou výzkum a inovace,

| O. | vzhledem k tomu, že administrativní náročnost, značná byrokracie, nedostatečná transparentnost, neúčinnost a neodůvodněné průtahy zůstávají hlavními nedostatky 7. RP a významně odrazují výzkumníky, průmysl a MSP od účasti na programu, a že proto dosažení významného zjednodušení by mělo být jednou z nejvyšších priorit, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že administrativní náročnost, značná byrokracie, nedostatečná transparentnost, neúčinnost a neodůvodněné průtahy zůstávají hlavními nedostatky 7. RP a významně odrazují výzkumníky, průmysl a MSP od účasti na programu, a že proto dosažení významného zjednodušení by mělo být jednou z nejvyšších priorit,

| P. | vzhledem k tomu, že cíl zapojení 40 % žen-vědeckých pracovnic do 7. RP je ambiciózní a správný cíl; vzhledem k tomu, že současné zastoupení žen ve výzkumných projektech 7. RP je neuspokojivých 25,5 %, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že cíl zapojení 40 % žen-vědeckých pracovnic do 7. RP je ambiciózní a správný cíl; vzhledem k tomu, že současné zastoupení žen ve výzkumných projektech 7. RP je neuspokojivých 25,5 %,

| 1. | vítá kvalitu expertních zpráv pro bezprostřední hodnocení 7. RP a finančního nástroje na sdílení rizik, jehož předmětem je kvalita činností, provedení a získaných výsledků, a to přes obecnou povahu mandátu, který expertní skupiny měly; upozorňuje nicméně, že nebylo provedeno celkové hodnocení kroků členských států a Unie; |
| --- | --- |

1.

vítá kvalitu expertních zpráv pro bezprostřední hodnocení 7. RP a finančního nástroje na sdílení rizik, jehož předmětem je kvalita činností, provedení a získaných výsledků, a to přes obecnou povahu mandátu, který expertní skupiny měly; upozorňuje nicméně, že nebylo provedeno celkové hodnocení kroků členských států a Unie;

| 2. | neumí si vysvětlit zpoždění Komise, která zveřejnila své sdělení dne 9. února 2011, přičemž měla povinnost tak učinit nejpozději v roce 2010, a vyjadřuje politování nad nedostatečností sdělení Komise, pokud jde o současné výzvy, zejména za současné situace hospodářské krize, částky, které zbývá přidělit ze 7. RP apod.; |
| --- | --- |

2.

neumí si vysvětlit zpoždění Komise, která zveřejnila své sdělení dne 9. února 2011, přičemž měla povinnost tak učinit nejpozději v roce 2010, a vyjadřuje politování nad nedostatečností sdělení Komise, pokud jde o současné výzvy, zejména za současné situace hospodářské krize, částky, které zbývá přidělit ze 7. RP apod.;

| 3. | žádá Komisi, aby se především řídila deseti zvláštními doporučeními, jež vydala expertní skupina; |
| --- | --- |

3.

žádá Komisi, aby se především řídila deseti zvláštními doporučeními, jež vydala expertní skupina;

| 4. | zdůrazňuje relativní povahu závěrů, které byly v rámci průběžného hodnocení vypracovány, neboť je zjevné, že většina prostředků 7. RP nebyla dosud přidělena, že zahájené projekty dosud probíhají a ostatní projekty financované v rámci 7. RP budou probíhat i po tomto období; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje relativní povahu závěrů, které byly v rámci průběžného hodnocení vypracovány, neboť je zjevné, že většina prostředků 7. RP nebyla dosud přidělena, že zahájené projekty dosud probíhají a ostatní projekty financované v rámci 7. RP budou probíhat i po tomto období;

Výsledky 7. rámcového programu

| 5. | zastává názor, že přes skutečnost, že Evropa nadále zaostává za USA a ztrácí svou vedoucí úlohu, kterou měla vůči rozvíjejícím se ekonomikám, poukazují výsledky 7. RP na přidanou hodnotu tohoto evropského programu k výzkumu a vývoji v Evropě; vyzývá však Komisi, aby zvýšila své úsilí v předávání úspěšných výsledkům členským státům, vědecké komunitě a evropským občanům; |
| --- | --- |

5.

zastává názor, že přes skutečnost, že Evropa nadále zaostává za USA a ztrácí svou vedoucí úlohu, kterou měla vůči rozvíjejícím se ekonomikám, poukazují výsledky 7. RP na přidanou hodnotu tohoto evropského programu k výzkumu a vývoji v Evropě; vyzývá však Komisi, aby zvýšila své úsilí v předávání úspěšných výsledkům členským státům, vědecké komunitě a evropským občanům;

| 6. | lituje, že dosud neexistuje metoda pro zhodnocení toho, jak dalece projekty financované 7. RP posunuly vědecké poznání; |
| --- | --- |

6.

lituje, že dosud neexistuje metoda pro zhodnocení toho, jak dalece projekty financované 7. RP posunuly vědecké poznání;

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily své komunikační úsilí ohledně 7. RP (i s využitím nových technologií, jako jsou inteligentní výzkumné informační služby), usnadnily přístup k informacím o účasti, oznamovaly nadcházející výzkumné výzvy a šířily výsledky výzkumu; podporuje iniciativy Komise na podporu otevřeného přístupu k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných prostředků, pokud je to relevantní a proveditelné vzhledem k právům duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily své komunikační úsilí ohledně 7. RP (i s využitím nových technologií, jako jsou inteligentní výzkumné informační služby), usnadnily přístup k informacím o účasti, oznamovaly nadcházející výzkumné výzvy a šířily výsledky výzkumu; podporuje iniciativy Komise na podporu otevřeného přístupu k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných prostředků, pokud je to relevantní a proveditelné vzhledem k právům duševního vlastnictví;

| 8. | vítá dosaženou úroveň účasti a excelence při výběru projektů; lituje nicméně, že míra úspěchu tohoto programu zůstává obecně dosti slabá a nepřesvědčuje k zapojení zejména MSP, což sehrává obzvláště důležitou roli při přeměně výsledků výzkumu do výrobků a služeb; domnívá se, že zjednodušení správních a finančních pravidel, projektů a postupů lépe vyhovujících potřebám MSP, by mohlo tuto situaci zlepšit; |
| --- | --- |

8.

vítá dosaženou úroveň účasti a excelence při výběru projektů; lituje nicméně, že míra úspěchu tohoto programu zůstává obecně dosti slabá a nepřesvědčuje k zapojení zejména MSP, což sehrává obzvláště důležitou roli při přeměně výsledků výzkumu do výrobků a služeb; domnívá se, že zjednodušení správních a finančních pravidel, projektů a postupů lépe vyhovujících potřebám MSP, by mohlo tuto situaci zlepšit;

| 9. | konstatuje, že znásobení cílů a pokrývaných oblastí a diverzifikace nástrojů rozšířily obsah 7. RP a snížily schopnost 7. RP sloužit specifickému evropskému cíli; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že znásobení cílů a pokrývaných oblastí a diverzifikace nástrojů rozšířily obsah 7. RP a snížily schopnost 7. RP sloužit specifickému evropskému cíli;

| 10. | schvaluje posílení konkrétního programu „Spolupráce“, který je i nadále velmi aktuální v souvislosti se současnými vědeckými a technickými výzvami; zdůrazňuje jeho úlohu v rozvoji „kritického množství“ iniciativ výzkumu a vývoje, které by nebylo možno dosáhnout stejným způsobem na úrovni jednotlivých států/regionů, čímž se prokazuje přidaná evropská hodnota; má za to, že nadnárodní vědecká spolupráce musí zůstat prioritou; doporučuje rozvíjení akcí založených na budoucích a nových technologiích a zobecnění používaných plánů na všechna témata; požaduje dále pružné stanovování témat výzev, prahů a stropů pro financování rozlišující mezi velkými a malými projekty; zdůrazňuje, že současný program „Spolupráce“ je příliš úzký a témata často příliš specificky zaměřená na řešení závažných společenských výzev; doporučuje, aby příští rámcový program obsahoval výzvy se širší tematickou působností; |
| --- | --- |

10.

schvaluje posílení konkrétního programu „Spolupráce“, který je i nadále velmi aktuální v souvislosti se současnými vědeckými a technickými výzvami; zdůrazňuje jeho úlohu v rozvoji „kritického množství“ iniciativ výzkumu a vývoje, které by nebylo možno dosáhnout stejným způsobem na úrovni jednotlivých států/regionů, čímž se prokazuje přidaná evropská hodnota; má za to, že nadnárodní vědecká spolupráce musí zůstat prioritou; doporučuje rozvíjení akcí založených na budoucích a nových technologiích a zobecnění používaných plánů na všechna témata; požaduje dále pružné stanovování témat výzev, prahů a stropů pro financování rozlišující mezi velkými a malými projekty; zdůrazňuje, že současný program „Spolupráce“ je příliš úzký a témata často příliš specificky zaměřená na řešení závažných společenských výzev; doporučuje, aby příští rámcový program obsahoval výzvy se širší tematickou působností;

| 11. | zdůrazňuje, že k účinnému řešení vzrůstajících sociálních problémů bude třeba též interdisciplinárního přístupu; zdůrazňuje, že společenské a humanitní vědy hrají zásadní úlohu při řešení zásadních problémů, jimž čelí EU; vyjadřuje politování nad tím, že v programu „Spolupráce“ jsou jen velmi specifické a úzké výzvy pro oblast sociálních, ekonomických a humanitních věd, což velmi ztěžuje nový a inovační výzkum v této oblasti; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že k účinnému řešení vzrůstajících sociálních problémů bude třeba též interdisciplinárního přístupu; zdůrazňuje, že společenské a humanitní vědy hrají zásadní úlohu při řešení zásadních problémů, jimž čelí EU; vyjadřuje politování nad tím, že v programu „Spolupráce“ jsou jen velmi specifické a úzké výzvy pro oblast sociálních, ekonomických a humanitních věd, což velmi ztěžuje nový a inovační výzkum v této oblasti;

| 12. | navrhuje, aby byl v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020 výzkum podporovaný 7. RP zaměřen na řešení nejpalčivějších problémů EU v oblastech stanovených v kapitole „Spolupráce“ 7. rámcového programu: zdravotnictví (včetně klinického a preventivního výzkumu a lékařských technologií), potraviny a biotechnologie (včetně bezpečnosti potravin), IKT, nanovědy a nanotechnologie, energetika (včetně energetické účinnosti, inteligentních sítí, obnovitelné energie, CCS, SET-PLAN a využití bioplynu), životní prostředí (včetně změny klimatu, vody, půdy, dřeva a lesů), udržitelná doprava, sociálně ekonomické a humanitní vědy, vesmír a bezpečnost; |
| --- | --- |

12.

navrhuje, aby byl v zájmu splnění cílů strategie Evropa 2020 výzkum podporovaný 7. RP zaměřen na řešení nejpalčivějších problémů EU v oblastech stanovených v kapitole „Spolupráce“ 7. rámcového programu: zdravotnictví (včetně klinického a preventivního výzkumu a lékařských technologií), potraviny a biotechnologie (včetně bezpečnosti potravin), IKT, nanovědy a nanotechnologie, energetika (včetně energetické účinnosti, inteligentních sítí, obnovitelné energie, CCS, SET-PLAN a využití bioplynu), životní prostředí (včetně změny klimatu, vody, půdy, dřeva a lesů), udržitelná doprava, sociálně ekonomické a humanitní vědy, vesmír a bezpečnost;

| 13. | navrhuje zesílení výzkumné spolupráce, například aktivit financovaných v rámci zvláštního programu „Spolupráce“; požaduje, aby bylo možné vytvářet malé a středně velké projekty a partnerská konsorcia, která by kromě zvyšování vědecké excelence umožňovala účinnou koordinaci; zdůrazňuje, že přístup výzkumné spolupráce musí zůstat ústředním prvkem rámcového programu; |
| --- | --- |

13.

navrhuje zesílení výzkumné spolupráce, například aktivit financovaných v rámci zvláštního programu „Spolupráce“; požaduje, aby bylo možné vytvářet malé a středně velké projekty a partnerská konsorcia, která by kromě zvyšování vědecké excelence umožňovala účinnou koordinaci; zdůrazňuje, že přístup výzkumné spolupráce musí zůstat ústředním prvkem rámcového programu;

| 14. | vítá, že v programu „Myšlenky“ byly dosaženy slibné výsledky na zasedání Evropské rady pro výzkum (ERV) a že má za úkol posílit viditelnost a přitažlivost evropského výzkumu; vyjadřuje politování nad tím, že v ERV není zastoupen a zapojen soukromý sektor; vyzývá Komisi, aby zvýšila financování ERV (což zvýší i míru úspěšnosti) a aby posoudila možnosti dalšího zlepšení struktur a mechanismů ERV, včetně možnosti učinit z ERV nezávislý právní subjekt s rozhodovací pravomocí a přímo odpovědný za svou vědeckou strategii a administrativní řízení, jež by bylo rovněž možno využít jako pilotní pro větší nezávislost dalších financujících agentur pro výzkum a vývoj a pro inovace; podporuje větší transparentnost procesu jmenování vědecké rady a složení komisí pro přezkum; doporučuje, aby ERV i nadále výrazně podporovala jednotlivé excelentní vědce; vyzývá však ERV, aby nabídla možnost podpory týmových projektů, vždy za podmínky, že jsou tyto projekty tvořeny postupem zdola nahoru; |
| --- | --- |

14.

vítá, že v programu „Myšlenky“ byly dosaženy slibné výsledky na zasedání Evropské rady pro výzkum (ERV) a že má za úkol posílit viditelnost a přitažlivost evropského výzkumu; vyjadřuje politování nad tím, že v ERV není zastoupen a zapojen soukromý sektor; vyzývá Komisi, aby zvýšila financování ERV (což zvýší i míru úspěšnosti) a aby posoudila možnosti dalšího zlepšení struktur a mechanismů ERV, včetně možnosti učinit z ERV nezávislý právní subjekt s rozhodovací pravomocí a přímo odpovědný za svou vědeckou strategii a administrativní řízení, jež by bylo rovněž možno využít jako pilotní pro větší nezávislost dalších financujících agentur pro výzkum a vývoj a pro inovace; podporuje větší transparentnost procesu jmenování vědecké rady a složení komisí pro přezkum; doporučuje, aby ERV i nadále výrazně podporovala jednotlivé excelentní vědce; vyzývá však ERV, aby nabídla možnost podpory týmových projektů, vždy za podmínky, že jsou tyto projekty tvořeny postupem zdola nahoru;

| 15. | podporuje, jako součást programu „Lidé“, akce s názvem „Marie Curie“, jež jsou cenné pro kariéru výzkumných pracovníků, zajišťují individualizovaný výzkum zezdola nahoru ve velmi široké oblasti témat, zastaví odliv mozků, přilákají velmi slibné mladé výzkumníky z Evropy i ze třetích zemí; s cílem relativně vysoké účasti doporučuje, aby program Marie Curie pro mobilitu pokračoval s rozšířením prostředků v rámci 7. RP, aby se dále zvýšily možnosti mobility výzkumných pracovníků a doktorandů (včetně mobility mezi univerzitním a soukromým sektorem a mezi členskými státy, například zavedením systému výzkumného voucheru, v jehož rámci by peníze na výzkum následovaly výzkumníky při přesunu); domnívá se však, že v řadě akcí „Marie Curie“ je prostor pro zjednodušení; vyjadřuje však politování nad tím, že většina vědecké činnosti v EU stále probíhá za nejistých pracovních podmínek; |
| --- | --- |

15.

podporuje, jako součást programu „Lidé“, akce s názvem „Marie Curie“, jež jsou cenné pro kariéru výzkumných pracovníků, zajišťují individualizovaný výzkum zezdola nahoru ve velmi široké oblasti témat, zastaví odliv mozků, přilákají velmi slibné mladé výzkumníky z Evropy i ze třetích zemí; s cílem relativně vysoké účasti doporučuje, aby program Marie Curie pro mobilitu pokračoval s rozšířením prostředků v rámci 7. RP, aby se dále zvýšily možnosti mobility výzkumných pracovníků a doktorandů (včetně mobility mezi univerzitním a soukromým sektorem a mezi členskými státy, například zavedením systému výzkumného voucheru, v jehož rámci by peníze na výzkum následovaly výzkumníky při přesunu); domnívá se však, že v řadě akcí „Marie Curie“ je prostor pro zjednodušení; vyjadřuje však politování nad tím, že většina vědecké činnosti v EU stále probíhá za nejistých pracovních podmínek;

| 16. | domnívá se, že mají-li se zvýšit lidské zdroje vyhrazené na výzkum a inovace v Evropě, je nezbytné zatraktivnit profesní dráhu v této oblasti tím, že budou odstraněny administrativní překážky a uznána hodnota a doba odborné přípravy a práce v jakémkoli výzkumném středisku; za tímto účelem vybízí Komisi a členské státy, aby zavedly společný systém pro hodnocení úrovně a kariéry výzkumných pracovníků a pro hodnocení výkonnosti vysokých škol; znovu potvrzuje, že je důležité investovat do vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje dovedností a doplnit propojení mezi vzděláváním, výzkumem a inovacemi; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že mají-li se zvýšit lidské zdroje vyhrazené na výzkum a inovace v Evropě, je nezbytné zatraktivnit profesní dráhu v této oblasti tím, že budou odstraněny administrativní překážky a uznána hodnota a doba odborné přípravy a práce v jakémkoli výzkumném středisku; za tímto účelem vybízí Komisi a členské státy, aby zavedly společný systém pro hodnocení úrovně a kariéry výzkumných pracovníků a pro hodnocení výkonnosti vysokých škol; znovu potvrzuje, že je důležité investovat do vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje dovedností a doplnit propojení mezi vzděláváním, výzkumem a inovacemi;

| 17. | je skeptický k různorodosti cílů programu „Kapacity“ a problémů z nich vyplývajících, zejména v oblasti mezinárodní spolupráce a pokroku v otázce hlavní výzkumné infrastruktury (ESFRI); domnívá se, že existuje jasná potřeba akcí pro malé a střední podniky a pro inovativní malé a střední podniky, a vyzývá Komisi, aby tyto akce i jejich rozpočet přinejmenším zachovala a současně přijala opatření na zlepšení jejich provádění; domnívá se, že projekty ERA-NET, ERA- NET + Infrastruktura a iniciativy na základě článku 185 plní svou roli při strukturování Evropského výzkumného prostoru (EVP); |
| --- | --- |

17.

je skeptický k různorodosti cílů programu „Kapacity“ a problémů z nich vyplývajících, zejména v oblasti mezinárodní spolupráce a pokroku v otázce hlavní výzkumné infrastruktury (ESFRI); domnívá se, že existuje jasná potřeba akcí pro malé a střední podniky a pro inovativní malé a střední podniky, a vyzývá Komisi, aby tyto akce i jejich rozpočet přinejmenším zachovala a současně přijala opatření na zlepšení jejich provádění; domnívá se, že projekty ERA-NET, ERA- NET + Infrastruktura a iniciativy na základě článku 185 plní svou roli při strukturování Evropského výzkumného prostoru (EVP);

| 18. | uznává, že „společné technologické iniciativy“ (JTI) jsou užitečné pro konkurenceschopnost evropského průmyslu; nicméně lituje právních a administrativních překážek (právní subjektivita, finanční pravidla a někdy i duševní vlastnictví), které mohou mnohé klíčové aktéry výzkumu a malé a střední podniky odradit od účasti; dále vyjadřuje politování nad heterogenní správou a právní strukturou a nad vysokými provozními náklady spojenými s řádným fungováním při „rozjezdu“ společných technologických iniciativ; vyzývá členské státy, aby splnily své závazky, jestliže přislíbily spolufinancování společných technologických iniciativ; vyzývá Komisi, aby zjednodušila pravidla a míry financování pro obdobné kategorie účastníků společných technologických iniciativ podle modelu 7. RP, mimo jiné pokud jde o spolufinancování ze strany států; požaduje, aby byl více zapojen do politického dohledu nad těmito nástroji, zejména s ohledem na zajištění vhodné rovnováhy účasti a činností; zdůrazňuje, že tyto iniciativy by neměly vést k outsourcingu veřejného financování a měly by zůstat v mezích státní podpory a řešit předkonkurenční otázky; |
| --- | --- |

18.

uznává, že „společné technologické iniciativy“ (JTI) jsou užitečné pro konkurenceschopnost evropského průmyslu; nicméně lituje právních a administrativních překážek (právní subjektivita, finanční pravidla a někdy i duševní vlastnictví), které mohou mnohé klíčové aktéry výzkumu a malé a střední podniky odradit od účasti; dále vyjadřuje politování nad heterogenní správou a právní strukturou a nad vysokými provozními náklady spojenými s řádným fungováním při „rozjezdu“ společných technologických iniciativ; vyzývá členské státy, aby splnily své závazky, jestliže přislíbily spolufinancování společných technologických iniciativ; vyzývá Komisi, aby zjednodušila pravidla a míry financování pro obdobné kategorie účastníků společných technologických iniciativ podle modelu 7. RP, mimo jiné pokud jde o spolufinancování ze strany států; požaduje, aby byl více zapojen do politického dohledu nad těmito nástroji, zejména s ohledem na zajištění vhodné rovnováhy účasti a činností; zdůrazňuje, že tyto iniciativy by neměly vést k outsourcingu veřejného financování a měly by zůstat v mezích státní podpory a řešit předkonkurenční otázky;

| 19. | žádá Komisi, aby poskytla Parlamentu jasné a podrobné informace o fungování společné technologické iniciativy (JTI) s uvedením jejich právního statutu, informací o tom, kteří lidé tvoří správní radu a jakou činnost vykonávají; |
| --- | --- |

19.

žádá Komisi, aby poskytla Parlamentu jasné a podrobné informace o fungování společné technologické iniciativy (JTI) s uvedením jejich právního statutu, informací o tom, kteří lidé tvoří správní radu a jakou činnost vykonávají;

| 20. | bere na vědomí systematičtější využívání příliš otevřených výzev k podávání návrhů (vzestupný přístup) pro zajištění dlouhodobé kapacity výzkumu; zdůrazňuje však, že je nutné zachovat rovnováhu mezi přístupy (zdola nahoru a shora dolů), neboť oba vyhovují konkrétním potřebám; zdůrazňuje, že při vytváření výzkumných programů je nutné konzultovat a spolupracovat s výzkumnými pracovníky, zástupci průmyslu i občanské společnosti; |
| --- | --- |

20.

bere na vědomí systematičtější využívání příliš otevřených výzev k podávání návrhů (vzestupný přístup) pro zajištění dlouhodobé kapacity výzkumu; zdůrazňuje však, že je nutné zachovat rovnováhu mezi přístupy (zdola nahoru a shora dolů), neboť oba vyhovují konkrétním potřebám; zdůrazňuje, že při vytváření výzkumných programů je nutné konzultovat a spolupracovat s výzkumnými pracovníky, zástupci průmyslu i občanské společnosti;

| 21. | domnívá se, že zejména s ohledem na strategii EU 2020 a cíl inteligentního růstu je nezbytně nutné určit některé z oblastí, které se jeví jako nejslibnější z hlediska konkrétních aplikací umožňujících z etického hlediska maximální míru sdílení, jako oblasti společného výzkumu; zdůrazňuje, že tyto oblasti by mohly být součástí společné výzkumné platformy financované Evropskou unií a podporované společnou sítí pro výměnu údajů, která by měla být považována za mimořádně důležitý a prioritní zájem; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že zejména s ohledem na strategii EU 2020 a cíl inteligentního růstu je nezbytně nutné určit některé z oblastí, které se jeví jako nejslibnější z hlediska konkrétních aplikací umožňujících z etického hlediska maximální míru sdílení, jako oblasti společného výzkumu; zdůrazňuje, že tyto oblasti by mohly být součástí společné výzkumné platformy financované Evropskou unií a podporované společnou sítí pro výměnu údajů, která by měla být považována za mimořádně důležitý a prioritní zájem;

| 22. | lituje skutečnosti, že financování výzkumu je v Evropě dosud příliš roztříštěno s více zdroji financování z členských států a Společenství, jež používají různé priority, hodnotící kritéria, definice a postupy, což vede nutně k překrývání, zmatkům, chybám a nedostatku „kritického množství“. žádá Komisi, aby zařadila výměnu a spolupráci mezi různými programy EU a programy členských států na přední místo svého programu; žádá Komisi o provedení analýzy v zájmu lepšího propojení mezi vnitrostátními a evropskými akcemi, včetně možné koordinace při vyhlašování výzev k předložení návrhů i při hodnocení projektů i při identifikaci vnitrostátních pravidel nebo právních předpisů, které brzdí nebo komplikují finanční řízení mezinárodních projektů výzkumné spolupráce; žádá, aby výzvy k předkládání návrhů, včetně výzev z července 2011, byly vydávány na základě konzultací s členskými státy, aby nedocházelo k duplicitě nebo konkurenci s vnitrostátními iniciativami, ale aby se tyto iniciativy vzájemně doplňovaly; v této souvislosti se domnívá, že by měl být posílen systém ERA-NET jakožto nástroj na podporu excelence a rozvoj kritérií pro ukazatele kvality, což je základem pro koordinaci mezi programy nebo společnými podniky; navrhuje, aby 7. RP získal hojné aktéry spravující vnitrostátní programy zahrnuté do společného plánování, aby se rámcové programy pro výzkum a vývoj rozvíjely podle logiky projektového řízení a řízení programu, avšak s přihlížením k řízení malých projektů; domnívá se, že aby byl společný program úspěšný, měly by být programy zvoleny na základě excelence, přizpůsobeny potřebám každého z odvětví, měla by být posílena koordinační úloha Komise a účast členských států by měla odpovídat jejich finančním závazkům; žádá, aby byly poslední tři roky 7. RP věnovány podpoře strukturování Evropského výzkumného prostoru; |
| --- | --- |

22.

lituje skutečnosti, že financování výzkumu je v Evropě dosud příliš roztříštěno s více zdroji financování z členských států a Společenství, jež používají různé priority, hodnotící kritéria, definice a postupy, což vede nutně k překrývání, zmatkům, chybám a nedostatku „kritického množství“. žádá Komisi, aby zařadila výměnu a spolupráci mezi různými programy EU a programy členských států na přední místo svého programu; žádá Komisi o provedení analýzy v zájmu lepšího propojení mezi vnitrostátními a evropskými akcemi, včetně možné koordinace při vyhlašování výzev k předložení návrhů i při hodnocení projektů i při identifikaci vnitrostátních pravidel nebo právních předpisů, které brzdí nebo komplikují finanční řízení mezinárodních projektů výzkumné spolupráce; žádá, aby výzvy k předkládání návrhů, včetně výzev z července 2011, byly vydávány na základě konzultací s členskými státy, aby nedocházelo k duplicitě nebo konkurenci s vnitrostátními iniciativami, ale aby se tyto iniciativy vzájemně doplňovaly; v této souvislosti se domnívá, že by měl být posílen systém ERA-NET jakožto nástroj na podporu excelence a rozvoj kritérií pro ukazatele kvality, což je základem pro koordinaci mezi programy nebo společnými podniky; navrhuje, aby 7. RP získal hojné aktéry spravující vnitrostátní programy zahrnuté do společného plánování, aby se rámcové programy pro výzkum a vývoj rozvíjely podle logiky projektového řízení a řízení programu, avšak s přihlížením k řízení malých projektů; domnívá se, že aby byl společný program úspěšný, měly by být programy zvoleny na základě excelence, přizpůsobeny potřebám každého z odvětví, měla by být posílena koordinační úloha Komise a účast členských států by měla odpovídat jejich finančním závazkům; žádá, aby byly poslední tři roky 7. RP věnovány podpoře strukturování Evropského výzkumného prostoru;

| 23. | má pochybnosti ohledně toho, že je často možné financovat jeden – a pouze jeden – návrh na jednu výzvu, což způsobuje plýtvání zdroji investovanými do přípravy a hodnocení excelentních návrhů a neposkytnutí finančních prostředků na některé excelentní myšlenky; vyzývá Komisi, aby prověřila možnost financování excelentních výzkumných projektů, které nebyly vybrány, prostřednictvím dodatečného rozpočtu na výzkum (odpovídajícího prostředkům financování výzkumu), do kterého by přispívaly členské státy, regionální a strukturální fondy a soukromý sektor; |
| --- | --- |

23.

má pochybnosti ohledně toho, že je často možné financovat jeden – a pouze jeden – návrh na jednu výzvu, což způsobuje plýtvání zdroji investovanými do přípravy a hodnocení excelentních návrhů a neposkytnutí finančních prostředků na některé excelentní myšlenky; vyzývá Komisi, aby prověřila možnost financování excelentních výzkumných projektů, které nebyly vybrány, prostřednictvím dodatečného rozpočtu na výzkum (odpovídajícího prostředkům financování výzkumu), do kterého by přispívaly členské státy, regionální a strukturální fondy a soukromý sektor;

| 24. | zdůrazňuje důležitost přímých akcí Společného výzkumného střediska a jejich příspěvek k udržitelnému rozvoji, konkurenceschopnosti, zajištění dodávek jaderné energie a její bezpečnosti; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje důležitost přímých akcí Společného výzkumného střediska a jejich příspěvek k udržitelnému rozvoji, konkurenceschopnosti, zajištění dodávek jaderné energie a její bezpečnosti;

| 25. | uznává důležitost projektu Propojení Černého moře (BSI) pro vytvoření regionální výzkumné a vzdělávací sítě v širší oblasti Černého moře a její napojení na síť GEANT a vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala výzkumné projekty v černomořském regionu, např. projekty HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN a BSRN; |
| --- | --- |

25.

uznává důležitost projektu Propojení Černého moře (BSI) pro vytvoření regionální výzkumné a vzdělávací sítě v širší oblasti Černého moře a její napojení na síť GEANT a vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala výzkumné projekty v černomořském regionu, např. projekty HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN a BSRN;

| 26. | vyzývá Komisi, aby v rámci 7. RP a budoucího finančního rámce zajistila odpovídající financování výzkumu a vývoje v oblasti aplikací a služeb globálního navigačního satelitního systému (GNSS); |
| --- | --- |

26.

vyzývá Komisi, aby v rámci 7. RP a budoucího finančního rámce zajistila odpovídající financování výzkumu a vývoje v oblasti aplikací a služeb globálního navigačního satelitního systému (GNSS);

| 27. | zdůrazňuje, že veškerý výzkum prováděný jako součást 7. rámcového programu musí probíhat v souladu se základními právy, jak jsou uvedena v Evropské chartě; proto naléhavě požaduje, aby Komise neprodleně zveřejnila všechny dokumenty týkající se projektu INDECT (výzkumného projektu financovaného na základě 7. rámcového programu, který se zaměřuje na vývoj automatizovaného systému pro sledování, který nepřetržitě kontroluje internetové stránky, bezpečnostní kamery a jednotlivé počítačové systémy) a stanovila jasný a přísně vymezený mandát týkající se cíle tohoto výzkumu, jeho uplatnění a koncových uživatelů projektu INDECT; zdůrazňuje, že projekt INDECT by neměl získat finanční prostředky ze 7. rámcového programu dříve, než bude důkladně vyhodnocen jeho možný vliv na základní práva; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že veškerý výzkum prováděný jako součást 7. rámcového programu musí probíhat v souladu se základními právy, jak jsou uvedena v Evropské chartě; proto naléhavě požaduje, aby Komise neprodleně zveřejnila všechny dokumenty týkající se projektu INDECT (výzkumného projektu financovaného na základě 7. rámcového programu, který se zaměřuje na vývoj automatizovaného systému pro sledování, který nepřetržitě kontroluje internetové stránky, bezpečnostní kamery a jednotlivé počítačové systémy) a stanovila jasný a přísně vymezený mandát týkající se cíle tohoto výzkumu, jeho uplatnění a koncových uživatelů projektu INDECT; zdůrazňuje, že projekt INDECT by neměl získat finanční prostředky ze 7. rámcového programu dříve, než bude důkladně vyhodnocen jeho možný vliv na základní práva;

Účast v 7. RP

| 28. | zdůrazňuje, že se nezdá, že by se průmysl více zapojil ve srovnání s předchozími RP, zvláště v programu „Spolupráce“; žádá proto, aby Komise provedla podrobnou analýzu schopnosti tohoto programu účinněji využívat investice ze soukromého sektoru; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že se nezdá, že by se průmysl více zapojil ve srovnání s předchozími RP, zvláště v programu „Spolupráce“; žádá proto, aby Komise provedla podrobnou analýzu schopnosti tohoto programu účinněji využívat investice ze soukromého sektoru;

| 29. | domnívá se, že postup při zveřejňování výzev k předkládání projektů v případě dalších partnerů by měl být založen na základním předpokladu, totiž že příslušné společnosti a výzkumní pracovníci mají hluboké znalosti týkající se projektu a toho, které partnery nejvíce potřebují, a že Komise by měla vyhodnotit písemné odůvodnění, které konsorcium předložilo ohledně svého výběru, spíše než aby společnosti a výzkumné pracovníky nutila k tomu, aby se řídili pořadníky odborníků provádějících dané hodnocení; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že postup při zveřejňování výzev k předkládání projektů v případě dalších partnerů by měl být založen na základním předpokladu, totiž že příslušné společnosti a výzkumní pracovníci mají hluboké znalosti týkající se projektu a toho, které partnery nejvíce potřebují, a že Komise by měla vyhodnotit písemné odůvodnění, které konsorcium předložilo ohledně svého výběru, spíše než aby společnosti a výzkumné pracovníky nutila k tomu, aby se řídili pořadníky odborníků provádějících dané hodnocení;

| 30. | vítá výsledky 7. RP pro malé a střední podniky, a to pokud jde o opatření na podporu MSP v kapitole Kapacity, program Eurostars a15 % cíl v kapitole „Spolupráce; s cílem dále usnadnit účast MSP vyzývá k vydávání většího počtu netématických výzev pro MSP, častějších výzev k podávání návrhů zaměřených na specifické aktivity MSP (nebo trvale otevřených výzev), dále ke zjednodušení pravidel (včetně pravidel pro program Eurostars) a zkrácení doby pro udělení grantů; doporučuje, aby byly malé a střední podniky aktivněji zapojeny do procesu využívání výsledků; |
| --- | --- |

30.

vítá výsledky 7. RP pro malé a střední podniky, a to pokud jde o opatření na podporu MSP v kapitole Kapacity, program Eurostars a15 % cíl v kapitole „Spolupráce; s cílem dále usnadnit účast MSP vyzývá k vydávání většího počtu netématických výzev pro MSP, častějších výzev k podávání návrhů zaměřených na specifické aktivity MSP (nebo trvale otevřených výzev), dále ke zjednodušení pravidel (včetně pravidel pro program Eurostars) a zkrácení doby pro udělení grantů; doporučuje, aby byly malé a střední podniky aktivněji zapojeny do procesu využívání výsledků;

| 31. | domnívá se, že by měla být podporována účast mladých vědců v projektových týmech v rámci aktivit výzkumné spolupráce realizovaných průmyslem a vědeckými organizacemi; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly specifická opatření zaměřená na zvýšení účasti mladých výzkumných pracovníků v rámcových programech; vyzývá Komisi, aby přezkum sedmého rámcového programu v polovině období využila k podpoře zaměstnávání mladých vědců navrhováním pravidel a způsobů účasti na akcích takovým způsobem, aby mohli najímaní mladí výzkumníci čerpat podstatnou část finančních prostředků; |
| --- | --- |

31.

domnívá se, že by měla být podporována účast mladých vědců v projektových týmech v rámci aktivit výzkumné spolupráce realizovaných průmyslem a vědeckými organizacemi; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly specifická opatření zaměřená na zvýšení účasti mladých výzkumných pracovníků v rámcových programech; vyzývá Komisi, aby přezkum sedmého rámcového programu v polovině období využila k podpoře zaměstnávání mladých vědců navrhováním pravidel a způsobů účasti na akcích takovým způsobem, aby mohli najímaní mladí výzkumníci čerpat podstatnou část finančních prostředků;

| 32. | konstatuje se znepokojením relativně skromnou účast některých členských států na 7. RP, která nepřispívá k územní soudržnosti a vyváženému rozvoji v Evropě; je přesvědčen, že lepší koordinace, provázanost a synergické působení mezi 7. RP a strukturálními fondy a fondy soudržnosti i lepší využívání programu „Lidé“, by mohly usnadnit účast nedostatečně zastoupených členských států; domnívá se, že využíváním strukturálních fondů na posílení výzkumné infrastruktury a budování kapacit při výzkumu a inovacích, by mohly všechny členské státy dosáhnout vyšší úrovně excelence (výstup k excelenci); vítá proto vytvoření skupiny odborníků pro synergie (SEG), zřízené pro nalezení synergií mezi 7.RP, strukturálními fondy a rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace; zdůrazňuje nicméně, že je naprosto nezbytné rozlišovat mezi kritérii pro 7. rámcový program a strukturálními fondy, jelikož při přidělování finančních prostředků ze 7. rámcového programu (jež je cele řízeno a koordinováno Komisí) by měl převážit princip dosahování vynikajících výsledků pro zajištění maximálního přínosu oblasti výzkumu, vývoje a inovací v Evropě; s uspokojením konstatuje, že na období let 2007–2013 byla v rámci fondů soudržnosti jako podpora inovací přidělena částka 86 miliard EUR (25 % z celkové částky), ze které 50 miliard EUR tvoří prostředky přidělené na základní výzkum a technický rozvoj, což představuje celkový rozpočet 7. rámcového programu; zdůrazňuje význam teritoriálního rozměru výzkumu a vývoje se zohledněním specifických potřeb a schopností jednotlivých území při vypracovávání příslušných politik („inteligentní specializace“); vidí proto zapojení regionálních a místních orgánů jako klíčové při posilování výzkumných a inovačních kapacit svého regionu; doporučuje, aby byly současné nevyčerpané finanční prostředky z rozpočtu EU až do konce roku 2013 a prostředky na období 2014–2020 více orientovány na inovace, vědu a výzkum, a to z hlediska lidských zdrojů, rozvoje a infrastruktury; |
| --- | --- |

32.

konstatuje se znepokojením relativně skromnou účast některých členských států na 7. RP, která nepřispívá k územní soudržnosti a vyváženému rozvoji v Evropě; je přesvědčen, že lepší koordinace, provázanost a synergické působení mezi 7. RP a strukturálními fondy a fondy soudržnosti i lepší využívání programu „Lidé“, by mohly usnadnit účast nedostatečně zastoupených členských států; domnívá se, že využíváním strukturálních fondů na posílení výzkumné infrastruktury a budování kapacit při výzkumu a inovacích, by mohly všechny členské státy dosáhnout vyšší úrovně excelence (výstup k excelenci); vítá proto vytvoření skupiny odborníků pro synergie (SEG), zřízené pro nalezení synergií mezi 7.RP, strukturálními fondy a rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace; zdůrazňuje nicméně, že je naprosto nezbytné rozlišovat mezi kritérii pro 7. rámcový program a strukturálními fondy, jelikož při přidělování finančních prostředků ze 7. rámcového programu (jež je cele řízeno a koordinováno Komisí) by měl převážit princip dosahování vynikajících výsledků pro zajištění maximálního přínosu oblasti výzkumu, vývoje a inovací v Evropě; s uspokojením konstatuje, že na období let 2007–2013 byla v rámci fondů soudržnosti jako podpora inovací přidělena částka 86 miliard EUR (25 % z celkové částky), ze které 50 miliard EUR tvoří prostředky přidělené na základní výzkum a technický rozvoj, což představuje celkový rozpočet 7. rámcového programu; zdůrazňuje význam teritoriálního rozměru výzkumu a vývoje se zohledněním specifických potřeb a schopností jednotlivých území při vypracovávání příslušných politik („inteligentní specializace“); vidí proto zapojení regionálních a místních orgánů jako klíčové při posilování výzkumných a inovačních kapacit svého regionu; doporučuje, aby byly současné nevyčerpané finanční prostředky z rozpočtu EU až do konce roku 2013 a prostředky na období 2014–2020 více orientovány na inovace, vědu a výzkum, a to z hlediska lidských zdrojů, rozvoje a infrastruktury;

| 33. | vítá stálé, byť nesmělé pokroky k vyváženější účasti mužů a žen na 7. RP, neboť odlišnost je důležitá pro kreativitu a inovace; zdůrazňuje, že ženy v oblasti výzkumu mají tendenci pracovat na menších, méně profilovaných výzkumných projektech a že zdá se, že existuje vysoce problematický „skleněný strop“ pro ženské výzkumnice vedoucí ke snižování podílu výzkumných pracovnic s významnějšími pozicemi, jak to ukazuje rovněž malý počet výzkumných pracovnic vybraných pro pokročilý výzkumný grant ERC; souhlasí s tím, že opatření ke zvýšení účasti žen by měla být prosazována i během celé realizace projektů (ze zvláštním zřetelem na pružnou pracovní dobu, zlepšení zařízení péče o dítě, sociálního zabezpečení a rodičovské dovolené) a Komise by měla aktivněji přistupovat k podpoře vědeckých pracovnic a zaměřit se na aktivizaci členských států k tomu, aby se zabývaly rozdílným postavením mužů a žen; zdůrazňuje, že cíl 40 % účasti žen v programových a poradních komisích by měl být prosazován citlivě; žádá Komisi, aby vytvořila průřezový výbor, který by monitoroval a poskytoval zprávy týkající se zastoupení výzkumných pracovnic a rozvíjela akční plán pro rovnost pohlaví v souladu s doporučeními uvedenými v následném hodnocení 6. rámcového programu; vyzývá vysoké školy a orgány EU, aby podporovaly vědu jako zajímavou oblast pro obě pohlaví, a to od raných fází vzdělávání, a aby podporovaly výzkumné pracovnice coby vzory; |
| --- | --- |

33.

vítá stálé, byť nesmělé pokroky k vyváženější účasti mužů a žen na 7. RP, neboť odlišnost je důležitá pro kreativitu a inovace; zdůrazňuje, že ženy v oblasti výzkumu mají tendenci pracovat na menších, méně profilovaných výzkumných projektech a že zdá se, že existuje vysoce problematický „skleněný strop“ pro ženské výzkumnice vedoucí ke snižování podílu výzkumných pracovnic s významnějšími pozicemi, jak to ukazuje rovněž malý počet výzkumných pracovnic vybraných pro pokročilý výzkumný grant ERC; souhlasí s tím, že opatření ke zvýšení účasti žen by měla být prosazována i během celé realizace projektů (ze zvláštním zřetelem na pružnou pracovní dobu, zlepšení zařízení péče o dítě, sociálního zabezpečení a rodičovské dovolené) a Komise by měla aktivněji přistupovat k podpoře vědeckých pracovnic a zaměřit se na aktivizaci členských států k tomu, aby se zabývaly rozdílným postavením mužů a žen; zdůrazňuje, že cíl 40 % účasti žen v programových a poradních komisích by měl být prosazován citlivě; žádá Komisi, aby vytvořila průřezový výbor, který by monitoroval a poskytoval zprávy týkající se zastoupení výzkumných pracovnic a rozvíjela akční plán pro rovnost pohlaví v souladu s doporučeními uvedenými v následném hodnocení 6. rámcového programu; vyzývá vysoké školy a orgány EU, aby podporovaly vědu jako zajímavou oblast pro obě pohlaví, a to od raných fází vzdělávání, a aby podporovaly výzkumné pracovnice coby vzory;

| 34. | vyzývá, aby byla na regionální úrovni uznána významná úloha, kterou hrají zprostředkovatelské subjekty (např. obchodní komory, síť Enterprise Europe Network a regionální inovační agentury), které tvoří spojnici mezi inovativními malými a středními podniky v každém regionu a mezi Komisí; |
| --- | --- |

34.

vyzývá, aby byla na regionální úrovni uznána významná úloha, kterou hrají zprostředkovatelské subjekty (např. obchodní komory, síť Enterprise Europe Network a regionální inovační agentury), které tvoří spojnici mezi inovativními malými a středními podniky v každém regionu a mezi Komisí;

| 35. | domnívá se, že tyto programy by měly být zpřístupněny i pro mezinárodní partnery; poukazuje na to, že základním principem by měla být (za určitých okolností) možnost financovat z prostředků na určitý projekt i zahraniční skupiny, což by se mělo týkat všech projektů; odmítá myšlenku, že Komise je lépe schopna určit, kdo by se měl stát partnerem pro spolupráci, než sami výzkumní pracovníci; |
| --- | --- |

35.

domnívá se, že tyto programy by měly být zpřístupněny i pro mezinárodní partnery; poukazuje na to, že základním principem by měla být (za určitých okolností) možnost financovat z prostředků na určitý projekt i zahraniční skupiny, což by se mělo týkat všech projektů; odmítá myšlenku, že Komise je lépe schopna určit, kdo by se měl stát partnerem pro spolupráci, než sami výzkumní pracovníci;

| 36. | domnívá se, že by 7. RP měl potvrzovat své priority v oblasti mezinárodní spolupráce, zastává názor, že výběr zemí a témat, na něž se zaměří akce mezinárodní spolupráce, by měl probíhat v součinnosti se členskými státy s cílem zajistit, aby tyto akce byly doplněním akcí všech zúčastněných stran; potvrzuje však znovu, že je nutné věnovat pozornost spolupráci s rozvojovými zeměmi; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že by 7. RP měl potvrzovat své priority v oblasti mezinárodní spolupráce, zastává názor, že výběr zemí a témat, na něž se zaměří akce mezinárodní spolupráce, by měl probíhat v součinnosti se členskými státy s cílem zajistit, aby tyto akce byly doplněním akcí všech zúčastněných stran; potvrzuje však znovu, že je nutné věnovat pozornost spolupráci s rozvojovými zeměmi;

Financování

| 37. | domnívá se, že úroveň financování 7. rámcového programu, která je důvěryhodná a nezbytná, musí být alespoň zachována s cílem vyrovnat se s velkými sociálními výzvami a připomíná, že RDI je dlouhodobou investicí a je klíčovým prvkem pro dosažení cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že úroveň financování 7. rámcového programu, která je důvěryhodná a nezbytná, musí být alespoň zachována s cílem vyrovnat se s velkými sociálními výzvami a připomíná, že RDI je dlouhodobou investicí a je klíčovým prvkem pro dosažení cílů strategie Evropa 2020;

| 38. | domnívá se, že výdaje v rámci 7. RP i celková orientace výzkumu by měly být v co největší míře sladěny s celkovými politickými cíli stanovenými ve strategii Evropa 2020; domnívá se, že aby bylo dosaženo pokroku v oblasti důležitých výzkumných úkolů, je nutné zajistit střednědobé až dlouhodobé finanční nástroje, které by podporovaly jak základní výzkum, tak i spolupráci s průmyslovými podniky a dalšími externími partnery; |
| --- | --- |

38.

domnívá se, že výdaje v rámci 7. RP i celková orientace výzkumu by měly být v co největší míře sladěny s celkovými politickými cíli stanovenými ve strategii Evropa 2020; domnívá se, že aby bylo dosaženo pokroku v oblasti důležitých výzkumných úkolů, je nutné zajistit střednědobé až dlouhodobé finanční nástroje, které by podporovaly jak základní výzkum, tak i spolupráci s průmyslovými podniky a dalšími externími partnery;

| 39. | zdůrazňuje základní úlohu výzkumných infrastruktur a zdůrazňuje, že jejich rozvoj a financování (založené na seznamu ESFRI a zahrnující obstarání laboratorního vybavení a nástrojů a jejich údržbu) by mělo být lépe koordinováno a spolufinancováno mezi 7. RP, nástroji EIB, strukturálními fondy a vnitrostátními a regionálními politikami; domnívá se, že je třeba se vyhnout zdvojování výzkumných infrastruktur v různých členských státech a že je třeba posílit otevřený a na špičkovosti založený přístup k výzkumným infrastrukturám; vyzývá k tomu, aby bylo vyvinuto úsilí na posílení výzkumných infrastruktur v rámci 7. RP, zejména tam, kde je nejvýznamnějším cílem přidaná hodnota na úrovni EU; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje základní úlohu výzkumných infrastruktur a zdůrazňuje, že jejich rozvoj a financování (založené na seznamu ESFRI a zahrnující obstarání laboratorního vybavení a nástrojů a jejich údržbu) by mělo být lépe koordinováno a spolufinancováno mezi 7. RP, nástroji EIB, strukturálními fondy a vnitrostátními a regionálními politikami; domnívá se, že je třeba se vyhnout zdvojování výzkumných infrastruktur v různých členských státech a že je třeba posílit otevřený a na špičkovosti založený přístup k výzkumným infrastrukturám; vyzývá k tomu, aby bylo vyvinuto úsilí na posílení výzkumných infrastruktur v rámci 7. RP, zejména tam, kde je nejvýznamnějším cílem přidaná hodnota na úrovni EU;

| 40. | domnívá se, že ti, kdo získávají finanční prostředky na vybudování výzkumné infrastruktury, by měly jednoznačně odůvodnit svou úlohu a způsob využívání zařízení, laboratoří a výzkumného a technického personálu; v tomto ohledu se domnívá, že je nutné vytvořit monitorovací a kontrolní systém, který by sledoval dodržování dohod; |
| --- | --- |

40.

domnívá se, že ti, kdo získávají finanční prostředky na vybudování výzkumné infrastruktury, by měly jednoznačně odůvodnit svou úlohu a způsob využívání zařízení, laboratoří a výzkumného a technického personálu; v tomto ohledu se domnívá, že je nutné vytvořit monitorovací a kontrolní systém, který by sledoval dodržování dohod;

| 41. | vyzývá členské státy a EU, aby splnily své finanční závazky, včetně závazků týkajících se akcí na základě článků 185 a 187, vyplývající z mezinárodních dohod v oblasti výzkumu; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy a EU, aby splnily své finanční závazky, včetně závazků týkajících se akcí na základě článků 185 a 187, vyplývající z mezinárodních dohod v oblasti výzkumu;

| 42. | vyzývá Komisi, aby s ohledem na finanční cíl v oblasti výzkumu a technického rozvoje do roku 2020, který činí 3 % HDP, a na uznání, že výzkum a inovace jsou jediným zaručeným způsobem, jak dosáhnout hospodářského oživení v EU, zvážila možnost stanovit do roku 2015 prozatímní závaznou míru financování výzkumu a technického rozvoje přibližně na 1 % HDP; |
| --- | --- |

42.

vyzývá Komisi, aby s ohledem na finanční cíl v oblasti výzkumu a technického rozvoje do roku 2020, který činí 3 % HDP, a na uznání, že výzkum a inovace jsou jediným zaručeným způsobem, jak dosáhnout hospodářského oživení v EU, zvážila možnost stanovit do roku 2015 prozatímní závaznou míru financování výzkumu a technického rozvoje přibližně na 1 % HDP;

Úloha inovací

| 43. | konstatuje posílenou úlohu „inovací“ v budoucích pracovních programech; zastává názor, že aby měly výzkumné a inovační programy zřetelný dopad na trh a společnost, měly by být naplánovány akce, které umožní optimální využívání a komercionalizaci výsledků výzkumů, jako je zahrnutí obchodního potenciálu výsledků výzkumu do zvláštních výzev nebo hodnotících kritérií v konkrétních oblastech; vyzývá Komisi, aby začala financovat demonstrace, pilotní a ověřovací projety před koncem 7. RP a aby zvážila systém financování na oceňování úspěšných projektů a podpořila jejich uvedení na trh a doplnila současné financování předem; v této souvislosti se rovněž domnívá, že je nutná úzká koordinace mezi 7. RP, CIP a strukturálními fondy; |
| --- | --- |

43.

konstatuje posílenou úlohu „inovací“ v budoucích pracovních programech; zastává názor, že aby měly výzkumné a inovační programy zřetelný dopad na trh a společnost, měly by být naplánovány akce, které umožní optimální využívání a komercionalizaci výsledků výzkumů, jako je zahrnutí obchodního potenciálu výsledků výzkumu do zvláštních výzev nebo hodnotících kritérií v konkrétních oblastech; vyzývá Komisi, aby začala financovat demonstrace, pilotní a ověřovací projety před koncem 7. RP a aby zvážila systém financování na oceňování úspěšných projektů a podpořila jejich uvedení na trh a doplnila současné financování předem; v této souvislosti se rovněž domnívá, že je nutná úzká koordinace mezi 7. RP, CIP a strukturálními fondy;

| 44. | konstatuje, že bude-li 7. RP strukturován tak, že bude rozlišovat mezi vědou pro vědecké účely, vědou pro konkurenceschopnost a vědou pro společnost, hrozí, že zůstane nezohledněný postupný přechod od základního k aplikovanému výzkumu a inovacím; upozorňuje na potřebu zabránit tomu, aby bylo úspěšné provádění integrovaných projektů brzděno rigiditou struktur; |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že bude-li 7. RP strukturován tak, že bude rozlišovat mezi vědou pro vědecké účely, vědou pro konkurenceschopnost a vědou pro společnost, hrozí, že zůstane nezohledněný postupný přechod od základního k aplikovanému výzkumu a inovacím; upozorňuje na potřebu zabránit tomu, aby bylo úspěšné provádění integrovaných projektů brzděno rigiditou struktur;

| 45. | domnívá se, že jak 7. RP, tak budoucí 8. RP by měly více přispět k rozvoji průmyslu v Evropě, a žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly aplikovaný výzkum; |
| --- | --- |

45.

domnívá se, že jak 7. RP, tak budoucí 8. RP by měly více přispět k rozvoji průmyslu v Evropě, a žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly aplikovaný výzkum;

| 46. | i když uznává, že 7. RP je přednostně zaměřen na výzkum a technický rozvoj, zdůrazňuje důležitost plánování politik EU a programů takovým způsobem, aby byly co nejlépe využity synergie mezi celým hodnotovým řetězcem výzkumu a vývoje (od výzkumu a vzdělávání, přes inovace až k tvorbě pracovních příležitostí; domnívá se, že to je jediný způsob, jak dosáhnout cílů stanovených v „inovační unii“ a k urychlení přeměny Evropy ve společnost založenou na znalostech; v tomto ohledu, i když vítá současný rozvoj inovativního hodnocení, vyzývá k širší definici inovace (včetně inovací netechnického charakter a inovací přinášejících pracovní příležitosti) a k vývoji účinnějších modelů, metodik a nástrojů k měření a podpoře inovací, včetně prostřednictvím veřejných zakázek, stanovení norem a finančního inženýrství; |
| --- | --- |

46.

i když uznává, že 7. RP je přednostně zaměřen na výzkum a technický rozvoj, zdůrazňuje důležitost plánování politik EU a programů takovým způsobem, aby byly co nejlépe využity synergie mezi celým hodnotovým řetězcem výzkumu a vývoje (od výzkumu a vzdělávání, přes inovace až k tvorbě pracovních příležitostí; domnívá se, že to je jediný způsob, jak dosáhnout cílů stanovených v „inovační unii“ a k urychlení přeměny Evropy ve společnost založenou na znalostech; v tomto ohledu, i když vítá současný rozvoj inovativního hodnocení, vyzývá k širší definici inovace (včetně inovací netechnického charakter a inovací přinášejících pracovní příležitosti) a k vývoji účinnějších modelů, metodik a nástrojů k měření a podpoře inovací, včetně prostřednictvím veřejných zakázek, stanovení norem a finančního inženýrství;

| 47. | uznává, že evropské technologické platformy, společné technologické iniciativy (JTI) a partnerství veřejného a soukromého sektoru přispívají k větší účasti průmyslu a vyzývá k jejich upevnění v budoucích programech; zdůrazňuje, že je třeba zabezpečit přiměřená pravidla týkající se účasti (včetně duševního vlastnictví) a míry financování (včetně míry financování u nepřímých nákladů) s cílem přilákat větší počet MSP, veřejných výzkumných ústavů a menších výzkumných organizací a zajistit tak větší rovnováhu zúčastněných stran a účast v JTI a partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

47.

uznává, že evropské technologické platformy, společné technologické iniciativy (JTI) a partnerství veřejného a soukromého sektoru přispívají k větší účasti průmyslu a vyzývá k jejich upevnění v budoucích programech; zdůrazňuje, že je třeba zabezpečit přiměřená pravidla týkající se účasti (včetně duševního vlastnictví) a míry financování (včetně míry financování u nepřímých nákladů) s cílem přilákat větší počet MSP, veřejných výzkumných ústavů a menších výzkumných organizací a zajistit tak větší rovnováhu zúčastněných stran a účast v JTI a partnerství veřejného a soukromého sektoru;

Sledování opatření ke zjednodušení

| 48. | je znepokojen přílišnou administrativní zátěží 7. RP; zdůrazňuje, že zjednodušující opatření, jež nevyžadují změnu předpisů, by měly být zavedeny co nejdříve za současného respektování jednoduchosti, stability, konzistentnosti, právní jistoty, transparentnosti a důvěry, a vybízí Komisi, aby projednala další zjednodušující opatření včetně využití příspěvků žadatelů, i další sjednocení s výpočetními účetními metodami používanými ve vnitrostátních systémech financování; vyzývá Komisi, aby přijala naléhavá opatření na podstatné zkrácení doby od podání žádosti do obdržení grantu, omezila byrokratické postupy pro přípravu, předkládání a hodnocení projektu (včetně prostřednictvím používání portálu pro podávání žádostí EU založeného na ekvivalentním modelu USA), snížila počet periodických zpráv o finančním stavu a dokumentů auditu za období, jehož se zpráva týká, a nalezla lepší rovnováhu mezi výzkumnými riziky a kontrolou; zdůrazňuje, že kultura výzkumu v EU, jež není nakloněna rizikům, by mohla bránit financování vysoce rizikových výzkumných nápadů s nejvyšším potenciálem dosáhnout zásadních objevů, a proto vybízí k přijetí přístupu založenému na důvěře, který se bude vyznačovat větší tolerancí k riziku a možnosti neúspěchu, oproti přístupu založenému čistě na výsledcích, který by mohl bránit inovativnímu výzkumu; doporučuje zjednodušenou interpretaci a další vyjasnění při stanovování způsobilých nákladů; podporuje navrhovanou revizi finančního nařízení za účelem zjednodušení postupů a žádá o revizi a/nebo rozšiřující výklad služebního řádu EU v otázkách osobní odpovědnosti; vyzývá k přesnějším, konzistentnějším a transparentnějším postupům auditu včetně používání měně náhodného výběru vzorků a realističtějších kritérií, jako je zkušenost účastníků a pozadí chyb a dodržování podmínek; |
| --- | --- |

48.

je znepokojen přílišnou administrativní zátěží 7. RP; zdůrazňuje, že zjednodušující opatření, jež nevyžadují změnu předpisů, by měly být zavedeny co nejdříve za současného respektování jednoduchosti, stability, konzistentnosti, právní jistoty, transparentnosti a důvěry, a vybízí Komisi, aby projednala další zjednodušující opatření včetně využití příspěvků žadatelů, i další sjednocení s výpočetními účetními metodami používanými ve vnitrostátních systémech financování; vyzývá Komisi, aby přijala naléhavá opatření na podstatné zkrácení doby od podání žádosti do obdržení grantu, omezila byrokratické postupy pro přípravu, předkládání a hodnocení projektu (včetně prostřednictvím používání portálu pro podávání žádostí EU založeného na ekvivalentním modelu USA), snížila počet periodických zpráv o finančním stavu a dokumentů auditu za období, jehož se zpráva týká, a nalezla lepší rovnováhu mezi výzkumnými riziky a kontrolou; zdůrazňuje, že kultura výzkumu v EU, jež není nakloněna rizikům, by mohla bránit financování vysoce rizikových výzkumných nápadů s nejvyšším potenciálem dosáhnout zásadních objevů, a proto vybízí k přijetí přístupu založenému na důvěře, který se bude vyznačovat větší tolerancí k riziku a možnosti neúspěchu, oproti přístupu založenému čistě na výsledcích, který by mohl bránit inovativnímu výzkumu; doporučuje zjednodušenou interpretaci a další vyjasnění při stanovování způsobilých nákladů; podporuje navrhovanou revizi finančního nařízení za účelem zjednodušení postupů a žádá o revizi a/nebo rozšiřující výklad služebního řádu EU v otázkách osobní odpovědnosti; vyzývá k přesnějším, konzistentnějším a transparentnějším postupům auditu včetně používání měně náhodného výběru vzorků a realističtějších kritérií, jako je zkušenost účastníků a pozadí chyb a dodržování podmínek;

| 49. | znovu opakuje, že je důležité bezodkladně zavést opatření zaměřená na zjednodušení postupů, správy a finančních záležitostí v současném řízení 7. RP, jak je uvádí usnesení Parlamentu ze dne 11. listopadu 2010; vítá rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, které zavádí tři zjednodušující opatření, i vytvoření jednotného registračního nástroje; žádá Komisi, aby tato opatření rychlým a jednotným způsobem provedla a aby přezkoumala, zda není možné přijmout další zjednodušující opatření; vyjadřuje politování nad závažnými problémy interpretace a právní nejistoty účastníků 7. RP a znovu vyjadřuje přání, aby spory probíhající v současnosti mezi Komisí a příjemci všech těchto rámcových programů byly urychleně vyřešeny a byla přitom respektována zásada svědomité správy veřejných prostředků; žádá Komisi, aby umožnila příjemcům konzultovat zúčtovací výbor pro výzkum během projektu nebo po jeho skončení, s cílem objasnit otázky související s výpočtem nákladů, pravidel účasti a auditů včetně dodatečných auditů; zdůrazňuje, že je nevyhnutelné zachovat vše, co funguje dobře, a změnit jen ty předpisy, které je třeba přizpůsobit; |
| --- | --- |

49.

znovu opakuje, že je důležité bezodkladně zavést opatření zaměřená na zjednodušení postupů, správy a finančních záležitostí v současném řízení 7. RP, jak je uvádí usnesení Parlamentu ze dne 11. listopadu 2010; vítá rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, které zavádí tři zjednodušující opatření, i vytvoření jednotného registračního nástroje; žádá Komisi, aby tato opatření rychlým a jednotným způsobem provedla a aby přezkoumala, zda není možné přijmout další zjednodušující opatření; vyjadřuje politování nad závažnými problémy interpretace a právní nejistoty účastníků 7. RP a znovu vyjadřuje přání, aby spory probíhající v současnosti mezi Komisí a příjemci všech těchto rámcových programů byly urychleně vyřešeny a byla přitom respektována zásada svědomité správy veřejných prostředků; žádá Komisi, aby umožnila příjemcům konzultovat zúčtovací výbor pro výzkum během projektu nebo po jeho skončení, s cílem objasnit otázky související s výpočtem nákladů, pravidel účasti a auditů včetně dodatečných auditů; zdůrazňuje, že je nevyhnutelné zachovat vše, co funguje dobře, a změnit jen ty předpisy, které je třeba přizpůsobit;

| 50. | žádá o přijetí opatření, která by zkrátila čas potřebný na udělení grantu a jež by byla zaměřena na zlepšení procentního podílu grantů podepsaných v roce 2011 za dobu kratší než osm měsíců a za dobu kratší než šest měsíců během zbývajícího období; |
| --- | --- |

50.

žádá o přijetí opatření, která by zkrátila čas potřebný na udělení grantu a jež by byla zaměřena na zlepšení procentního podílu grantů podepsaných v roce 2011 za dobu kratší než osm měsíců a za dobu kratší než šest měsíců během zbývajícího období;

| 51. | vítá doporučení zkrátit čas přidělování a žádá, aby před vytvořením jakýchkoli nových nástrojů v 7. rámcovém programu bylo provedeno důkladnější zhodnocení již existujících nástrojů; |
| --- | --- |

51.

vítá doporučení zkrátit čas přidělování a žádá, aby před vytvořením jakýchkoli nových nástrojů v 7. rámcovém programu bylo provedeno důkladnější zhodnocení již existujících nástrojů;

| 52. | navrhuje, aby Komise pomáhala veřejným subjektům zlepšit jejich systém řízení na základě hodnocení prováděných bez důsledků z hlediska financování, což by mělo přispět k tomu, aby tyto subjekty přijaly řadu opatření zaměřených na zdokonalení jejich schopnosti řídit projekty a realizovat je v rámci konkrétní lhůty nepřesahující jeden rok; |
| --- | --- |

52.

navrhuje, aby Komise pomáhala veřejným subjektům zlepšit jejich systém řízení na základě hodnocení prováděných bez důsledků z hlediska financování, což by mělo přispět k tomu, aby tyto subjekty přijaly řadu opatření zaměřených na zdokonalení jejich schopnosti řídit projekty a realizovat je v rámci konkrétní lhůty nepřesahující jeden rok;

Finanční nástroj pro sdílení rizik (MFPR)

| 53. | domnívá se, že MFPR hrál rozhodující roli, a to jak z kvalitativního, tak i z kvantitativního hlediska, vedoucí ke zvýšení investic do iniciativ pro výzkum a vývoj v době krize, kdy bankovní sektor již nebyl schopen tuto roli vykonávat, což v prvních letech přineslo 8 miliard EUR ve formě půjček, jež vytvořily investice za více než 20 miliard EUR; |
| --- | --- |

53.

domnívá se, že MFPR hrál rozhodující roli, a to jak z kvalitativního, tak i z kvantitativního hlediska, vedoucí ke zvýšení investic do iniciativ pro výzkum a vývoj v době krize, kdy bankovní sektor již nebyl schopen tuto roli vykonávat, což v prvních letech přineslo 8 miliard EUR ve formě půjček, jež vytvořily investice za více než 20 miliard EUR;

| 54. | projevuje nicméně své znepokojení nad směšnou částkou přidělenou na výzkumné infrastruktury, univerzity a výzkumné organizace a malé a střední podniky, zejména inovativní MSP, a nad existencí notoricky známých zeměpisných a odvětvových rozdílů v poskytování půjček; podporuje doporučení expertní skupiny pro zlepšení účasti některých nedostatečně zastoupených cílových skupin a souhlasí se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011, zejména s její výzvou, aby byly přezkoumány všechny možnosti s cílem zhodnotit práva duševního vlastnictví na evropské úrovni, a zejména s cílem usnadnit přístup MSP na trh znalostí; |
| --- | --- |

54.

projevuje nicméně své znepokojení nad směšnou částkou přidělenou na výzkumné infrastruktury, univerzity a výzkumné organizace a malé a střední podniky, zejména inovativní MSP, a nad existencí notoricky známých zeměpisných a odvětvových rozdílů v poskytování půjček; podporuje doporučení expertní skupiny pro zlepšení účasti některých nedostatečně zastoupených cílových skupin a souhlasí se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011, zejména s její výzvou, aby byly přezkoumány všechny možnosti s cílem zhodnotit práva duševního vlastnictví na evropské úrovni, a zejména s cílem usnadnit přístup MSP na trh znalostí;

| 55. | vyjadřuje politování nad tím, že projekty finančního nástroje s rozdělením rizika (FNRR) byly zahájeny pouze v 18 členských státech EU a dvou přidružených státech, a že zastoupení MSP, vysokých škol / výzkumných orgánů a výzkumných zařízení v rámci FNRR je v současnosti podprůměrné; žádá Komisi, aby zhodnotila příčiny, proč devět zbývajících členských států EU nevyužilo tento nový nástroj, který se ukázal mít rozhodující přínos při zvyšování financování výzkumu, rozvoje a inovací, a aby zajistila účast všech dotyčných zemí; |
| --- | --- |

55.

vyjadřuje politování nad tím, že projekty finančního nástroje s rozdělením rizika (FNRR) byly zahájeny pouze v 18 členských státech EU a dvou přidružených státech, a že zastoupení MSP, vysokých škol / výzkumných orgánů a výzkumných zařízení v rámci FNRR je v současnosti podprůměrné; žádá Komisi, aby zhodnotila příčiny, proč devět zbývajících členských států EU nevyužilo tento nový nástroj, který se ukázal mít rozhodující přínos při zvyšování financování výzkumu, rozvoje a inovací, a aby zajistila účast všech dotyčných zemí;

| 56. | žádá Komisi a členské státy, aby přezkoumaly propagaci týkající se dostupnosti půjček v rámci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) na úrovni členských států a zabezpečily, aby potenciální účastníci měli přiměřené informace a podporu k získání přístupu k půjčkám v rámci RSFF, a to zejména v těch členských státech, jejichž měnou není euro; |
| --- | --- |

56.

žádá Komisi a členské státy, aby přezkoumaly propagaci týkající se dostupnosti půjček v rámci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) na úrovni členských států a zabezpečily, aby potenciální účastníci měli přiměřené informace a podporu k získání přístupu k půjčkám v rámci RSFF, a to zejména v těch členských státech, jejichž měnou není euro;

| 57. | doporučuje, aby používání tohoto inovativního finančního nástroje pokračovalo a zvýšilo se v 7. RP a v budoucnosti i v 8. RP, pokud jde o lepší přístup k financování a podporu soukromých investic; zdůrazňuje, že je třeba zabezpečit, aby tyto finanční nástroje byly vhodné pro MSP; |
| --- | --- |

57.

doporučuje, aby používání tohoto inovativního finančního nástroje pokračovalo a zvýšilo se v 7. RP a v budoucnosti i v 8. RP, pokud jde o lepší přístup k financování a podporu soukromých investic; zdůrazňuje, že je třeba zabezpečit, aby tyto finanční nástroje byly vhodné pro MSP;

Celkové závěry a budoucí zaměření

| 58. | žádá, aby se při využívání 7. RP braly v úvahu různé důsledky hospodářské krize v každém členském státě pro léta na konci programu (2011 až 2013), vzhledem ke značným finančním částkám (28,8 miliardy EUR na více než 3 roky), jež zbývá naprogramovat, k cílům, kterých má být dosaženo v rámci strategie Evropa 2020, a v přípravě Evropského výzkumného prostoru a Inovační unie; žádá zejména o sladění cílů 7. RP se strategií EU v oblasti efektivního využívání zdrojů, surovin a digitální agendy; |
| --- | --- |

58.

žádá, aby se při využívání 7. RP braly v úvahu různé důsledky hospodářské krize v každém členském státě pro léta na konci programu (2011 až 2013), vzhledem ke značným finančním částkám (28,8 miliardy EUR na více než 3 roky), jež zbývá naprogramovat, k cílům, kterých má být dosaženo v rámci strategie Evropa 2020, a v přípravě Evropského výzkumného prostoru a Inovační unie; žádá zejména o sladění cílů 7. RP se strategií EU v oblasti efektivního využívání zdrojů, surovin a digitální agendy;

| 59. | domnívá se, že zbývající částky by neměly být oblasti výzkumu odebrány a neměly by být použity na jiné programy nebo nástroje, které nepatří do oblasti výzkumu a inovací nebo cílů a působnosti 7. RP; |
| --- | --- |

59.

domnívá se, že zbývající částky by neměly být oblasti výzkumu odebrány a neměly by být použity na jiné programy nebo nástroje, které nepatří do oblasti výzkumu a inovací nebo cílů a působnosti 7. RP;

| 60. | zdůrazňuje, že je třeba posílit, stimulovat a zabezpečit financování výzkumu a vývoje v Unii prostřednictvím podstatného navýšení příslušných výdajů po roce 2013; domnívá se, že toto navýšení financování, v ideálním případě zdvojnásobení rozpočtu, musí posílit udržitelný růst a konkurenceschopnost; zdůrazňuje tedy, že toto navýšení prostředků musí být spojeno s přístupem, který by se více orientoval na výsledky a výkonnost, a s radikálním zjednodušením postupů financování; podporuje další spolupráci mezi různými programy EU RDI, například pro názvem „Společný strategický rámec pro výzkum a inovace“; domnívá se, že kontinuita budoucích programů bude po svém zavedení důležitá pro všechny zúčastněné aktéry; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje, že je třeba posílit, stimulovat a zabezpečit financování výzkumu a vývoje v Unii prostřednictvím podstatného navýšení příslušných výdajů po roce 2013; domnívá se, že toto navýšení financování, v ideálním případě zdvojnásobení rozpočtu, musí posílit udržitelný růst a konkurenceschopnost; zdůrazňuje tedy, že toto navýšení prostředků musí být spojeno s přístupem, který by se více orientoval na výsledky a výkonnost, a s radikálním zjednodušením postupů financování; podporuje další spolupráci mezi různými programy EU RDI, například pro názvem „Společný strategický rámec pro výzkum a inovace“; domnívá se, že kontinuita budoucích programů bude po svém zavedení důležitá pro všechny zúčastněné aktéry;

| 61. | zdůrazňuje, že je důležité zvážit zhodnocení výsledků dosažených ve všech oblastech, které byly vymezeny jako politické priority financování, a jejich účinnost s cílem zlepšit hodnocení budoucích programů; |
| --- | --- |

61.

zdůrazňuje, že je důležité zvážit zhodnocení výsledků dosažených ve všech oblastech, které byly vymezeny jako politické priority financování, a jejich účinnost s cílem zlepšit hodnocení budoucích programů;

*

* *

| 62. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům. |
| --- | --- |

62.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.

---

(1)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0401.

(3)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/20

---

Středa, 8. června 2011Obchodní vztahy mezi EU a Kanadou

P7_TA(2011)0257

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o obchodních vztazích mezi EU a Kanadou

2012/C 380 E/04

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 9. listopadu 2010 nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti – obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612) a na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 7. července 2010 nazvané „Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice“ (KOM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 9. listopadu 2010 nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti – obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612) a na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 7. července 2010 nazvané „Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice“ (KOM(2010)0343),

| — | s ohledem na společnou studii Komise a kanadské vlády nazvanou Posouzení nákladů a přínosů užšího ekonomického partnerství mezi EU a Kanadou z října 2008 (1) a na společnou zprávu o analýze rozsahu působnosti EU a Kanady ze dne 5. března 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou studii Komise a kanadské vlády nazvanou Posouzení nákladů a přínosů užšího ekonomického partnerství mezi EU a Kanadou z října 2008 (1) a na společnou zprávu o analýze rozsahu působnosti EU a Kanady ze dne 5. března 2009 (2),

| — | s ohledem na společné prohlášení ze summitu EU-Kanada týkající se komplexní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Kanadou podepsané v Praze dne 6. května 2009 (dokument Rady 09547/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení ze summitu EU-Kanada týkající se komplexní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Kanadou podepsané v Praze dne 6. května 2009 (dokument Rady 09547/2009),

| — | s ohledem na doporučení Komise Radě ze dne 20. prosince 2010 o změně pokynů pro jednání o dohodě o hospodářské integraci s Kanadou za účelem zmocnění Komise k jednání o investicích jménem Evropské unie (SEK(2010)1577), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise Radě ze dne 20. prosince 2010 o změně pokynů pro jednání o dohodě o hospodářské integraci s Kanadou za účelem zmocnění Komise k jednání o investicích jménem Evropské unie (SEK(2010)1577),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropské radě ze dne 10. března 2011 nazvanou „Zpráva o překážkách obchodu a investic (2011) – zapojení našich strategických hospodářských partnerů do úsilí o zlepšení přístupu na trh: priority činnosti při odstraňování překážek obchodu“ (KOM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropské radě ze dne 10. března 2011 nazvanou „Zpráva o překážkách obchodu a investic (2011) – zapojení našich strategických hospodářských partnerů do úsilí o zlepšení přístupu na trh: priority činnosti při odstraňování překážek obchodu“ (KOM(2011)0114),

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení, zejména na usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (3), usnesení ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh (4), usnesení ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (5), usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (6), usnesení ze dne 18. prosince 2008 o dopadu padělatelství na mezinárodní obchod (7), usnesení ze dne 5. února 2009 o posílení úlohy malých a středních podniků EU v mezinárodním obchodě (8), usnesení ze dne 5. května 2010 o vrcholné schůzce EU-Kanada (9), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (10), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (11), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v dohodách o mezinárodním obchodu (12), usnesení ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020 (13), usnesení ze dne 6. dubna 2011 o budoucí evropské mezinárodní investiční politice (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení, zejména na usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (3), usnesení ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh (4), usnesení ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (5), usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (6), usnesení ze dne 18. prosince 2008 o dopadu padělatelství na mezinárodní obchod (7), usnesení ze dne 5. února 2009 o posílení úlohy malých a středních podniků EU v mezinárodním obchodě (8), usnesení ze dne 5. května 2010 o vrcholné schůzce EU-Kanada (9), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o lidských právech, sociálních a environmentálních normách v mezinárodních obchodních dohodách (10), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o politikách mezinárodního obchodu v kontextu naléhavých otázek spojených se změnou klimatu (11), usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v dohodách o mezinárodním obchodu (12), usnesení ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020 (13), usnesení ze dne 6. dubna 2011 o budoucí evropské mezinárodní investiční politice (14),

| — | s ohledem na rámcovou dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Kanadou (15) a ostatní následné bilaterální dohody s Kanadou, zejména dohodu o celní spolupráci a vzájemné pomoci v celních otázkách (16), dohodu o hygienických opatřeních na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (17), dohodu o obchodu s vínem a lihovinami (18), dohodu o bezpečnosti civilního letectví (19) a dohodu o letecké dopravě (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcovou dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Kanadou (15) a ostatní následné bilaterální dohody s Kanadou, zejména dohodu o celní spolupráci a vzájemné pomoci v celních otázkách (16), dohodu o hygienických opatřeních na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (17), dohodu o obchodu s vínem a lihovinami (18), dohodu o bezpečnosti civilního letectví (19) a dohodu o letecké dopravě (20),

| — | s ohledem na revidovanou rámcovou dohodu o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou rámcovou dohodu o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (21),

| — | s ohledem na čl. 207 odst. 3 a článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 207 odst. 3 a článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že multilaterální obchodní systém založený na pravidlech, který byl zřízen Světovou obchodní organizací (WTO), nadále představuje nejvhodnější rámec regulace a podpory spravedlivého a rovného obchodu prostřednictvím zavádění přiměřených pravidel a zajišťování jejich dodržování, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že multilaterální obchodní systém založený na pravidlech, který byl zřízen Světovou obchodní organizací (WTO), nadále představuje nejvhodnější rámec regulace a podpory spravedlivého a rovného obchodu prostřednictvím zavádění přiměřených pravidel a zajišťování jejich dodržování,

| B. | vzhledem k tomu, že úspěšné uzavření rozvojové agendy z Dohá (DDA) má zásadní význam pro další rozvoj Světové obchodní organizace; vzhledem k tomu, že tato dohoda nevylučuje uzavírání dohod překračujících závazky Světové obchodní organizace a doplňujících mnohostranná pravidla, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že úspěšné uzavření rozvojové agendy z Dohá (DDA) má zásadní význam pro další rozvoj Světové obchodní organizace; vzhledem k tomu, že tato dohoda nevylučuje uzavírání dohod překračujících závazky Světové obchodní organizace a doplňujících mnohostranná pravidla,

| C. | vzhledem k tomu, že Kanada je jedním z nejstarších a nejbližších partnerů EU a je první průmyslově vyspělou zemí, s níž v roce 1976 EU podepsala rámcovou dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci; vzhledem k tomu, že v průběhu let byla podepsána řada dvoustranných dohod, jejichž cílem bylo usnadnit uzavírání silnějších obchodních vztahů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Kanada je jedním z nejstarších a nejbližších partnerů EU a je první průmyslově vyspělou zemí, s níž v roce 1976 EU podepsala rámcovou dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci; vzhledem k tomu, že v průběhu let byla podepsána řada dvoustranných dohod, jejichž cílem bylo usnadnit uzavírání silnějších obchodních vztahů,

| D. | vzhledem k tomu, že EU je pro Kanadu druhým nejvýznamnějším obchodním partnerem a Kanada je v současné době jedenáctým nejdůležitějším obchodním partnerem EU (2009); vzhledem k tomu, že Kanada je pro EU čtvrtým největším zdrojem přímých zahraničních investic, zatímco EU je pro Kanadu druhým největším zdrojem přímých zahraničních investic (2008), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU je pro Kanadu druhým nejvýznamnějším obchodním partnerem a Kanada je v současné době jedenáctým nejdůležitějším obchodním partnerem EU (2009); vzhledem k tomu, že Kanada je pro EU čtvrtým největším zdrojem přímých zahraničních investic, zatímco EU je pro Kanadu druhým největším zdrojem přímých zahraničních investic (2008),

| E. | vzhledem k tomu, že společná studie z roku 2008 ukázala významný potenciální přínos pro Kanadu i EU z liberalizace jejich dvoustranného obchodu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že společná studie z roku 2008 ukázala významný potenciální přínos pro Kanadu i EU z liberalizace jejich dvoustranného obchodu,

| F. | vzhledem k tomu, soukromý sektor v EU i v Kanadě projevil silnou podporu ambiciózní a ucelené dohodě o hospodářské spolupráci a domnívá se, že prosazování užšího hospodářského partnerství mezi EU a Kanadou by vyslalo jasný signál o možném růstu jak investorům a podnikatelskému sektoru v EU a Kanadě, tak na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, soukromý sektor v EU i v Kanadě projevil silnou podporu ambiciózní a ucelené dohodě o hospodářské spolupráci a domnívá se, že prosazování užšího hospodářského partnerství mezi EU a Kanadou by vyslalo jasný signál o možném růstu jak investorům a podnikatelskému sektoru v EU a Kanadě, tak na mezinárodní úrovni,

| G. | vzhledem k tomu, že panuje všeobecná shoda, že hospodářské vztahy mezi EU a Kanadou dosud nedosáhly svého plného potenciálu a že dohoda o volném obchodu mezi EU a Kanadou může výrazně přispět k jeho rozvoji a realizaci, a to zlepšením obchodních a investičních toků a současně odstraňováním cel a nejvyšších tarifů a neodůvodněných necelních bariér a podporováním užší spolupráce, zejména v oblasti regulační spolupráce, mobility pracovních sil a uznávání kvalifikací, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že panuje všeobecná shoda, že hospodářské vztahy mezi EU a Kanadou dosud nedosáhly svého plného potenciálu a že dohoda o volném obchodu mezi EU a Kanadou může výrazně přispět k jeho rozvoji a realizaci, a to zlepšením obchodních a investičních toků a současně odstraňováním cel a nejvyšších tarifů a neodůvodněných necelních bariér a podporováním užší spolupráce, zejména v oblasti regulační spolupráce, mobility pracovních sil a uznávání kvalifikací,

| H. | vzhledem k tomu, že cílem probíhajících jednání o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě (CETA) je dosažení velmi pokročilé dohody překračující ambice jakékoli obchodní a hospodářské dohody, kterou dosud EU nebo Kanada sjednaly a která by mohla ještě více posílit již tak silné bilaterální obchodní a investiční vztahy, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že cílem probíhajících jednání o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě (CETA) je dosažení velmi pokročilé dohody překračující ambice jakékoli obchodní a hospodářské dohody, kterou dosud EU nebo Kanada sjednaly a která by mohla ještě více posílit již tak silné bilaterální obchodní a investiční vztahy,

| I. | vzhledem k tomu, že se Komise snaží o integraci ochrany investic do probíhajících jednání s Kanadou a navrhla Radě změnu stávajících pokynů pro jednání, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že se Komise snaží o integraci ochrany investic do probíhajících jednání s Kanadou a navrhla Radě změnu stávajících pokynů pro jednání,

| J. | vzhledem k tomu, že EU i Kanada prohlásily, že v jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě bylo dosaženo významného pokroku s cílem dosáhnout shody do konce roku 2011, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU i Kanada prohlásily, že v jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě bylo dosaženo významného pokroku s cílem dosáhnout shody do konce roku 2011,

| 1. | domnívá se, že mnohostranný obchodní systém, který představuje WTO, zůstává zdaleka nejúčinnějším rámcem k dosažení volného, spravedlivého a rovného obchodu v celosvětovém měřítku; připomíná svou silnou podporu úspěšnému uzavření jednání o rozvojové agendě z Dohá (DDA), které zůstává obchodní prioritou EU; domnívá se, že EU a Kanada mohou společně přispět k úspěšnému uzavření jednání o rozvojové agendě z Dohá; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že mnohostranný obchodní systém, který představuje WTO, zůstává zdaleka nejúčinnějším rámcem k dosažení volného, spravedlivého a rovného obchodu v celosvětovém měřítku; připomíná svou silnou podporu úspěšnému uzavření jednání o rozvojové agendě z Dohá (DDA), které zůstává obchodní prioritou EU; domnívá se, že EU a Kanada mohou společně přispět k úspěšnému uzavření jednání o rozvojové agendě z Dohá;

| 2. | vítá dohodu s Kanadou, která překročí rámec závazků vůči WTO a doplní mnohostranná pravidla za předpokladu, že výsledkem jednání bude ambiciózní, vysoce kvalitní dohoda, která dalece přesáhne snížení celních sazeb; žádá uplatňování zásady reciprocity při využívání právních opravných prostředků, které jsou k dispozici v případě obchodních sporů, a zdůrazňuje především potřebu zlepšit ochranu práv duševního vlastnictví včetně obchodních značek, patentů a zeměpisných označení s cílem zajistit skutečně vzájemný přístup na trh, zejména na trh se službami a veřejnými zakázkami (a to i na nižší než federální úrovni); |
| --- | --- |

2.

vítá dohodu s Kanadou, která překročí rámec závazků vůči WTO a doplní mnohostranná pravidla za předpokladu, že výsledkem jednání bude ambiciózní, vysoce kvalitní dohoda, která dalece přesáhne snížení celních sazeb; žádá uplatňování zásady reciprocity při využívání právních opravných prostředků, které jsou k dispozici v případě obchodních sporů, a zdůrazňuje především potřebu zlepšit ochranu práv duševního vlastnictví včetně obchodních značek, patentů a zeměpisných označení s cílem zajistit skutečně vzájemný přístup na trh, zejména na trh se službami a veřejnými zakázkami (a to i na nižší než federální úrovni);

| 3. | vyzývá Komisi, aby na znamení dobré vůle upustila od svých námitek vůči požadavkům na místní obsah obsaženým v ontarijském zákoně o zelené energii; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby na znamení dobré vůle upustila od svých námitek vůči požadavkům na místní obsah obsaženým v ontarijském zákoně o zelené energii;

| 4. | domnívá se, že kapitola o právech duševního vlastnictví by neměla mít negativní vliv na výrobu generických léků a musí respektovat výjimky dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví pro oblast veřejného zdraví; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že kapitola o právech duševního vlastnictví by neměla mít negativní vliv na výrobu generických léků a musí respektovat výjimky dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví pro oblast veřejného zdraví;

| 5. | konstatuje, že Komise k liberalizaci služeb zvolila přístup založený na negativním vymezení, ale domnívá se, že tuto skutečnost je třeba vnímat jako pouhou výjimku, nikoliv jako precedens pro budoucí jednání; dále se domnívá, že vynětí veřejných služeb z GATS je stále nejvhodnějším nástrojem, který občanům zajistí všeobecný přístup k veřejným službám; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že Komise k liberalizaci služeb zvolila přístup založený na negativním vymezení, ale domnívá se, že tuto skutečnost je třeba vnímat jako pouhou výjimku, nikoliv jako precedens pro budoucí jednání; dále se domnívá, že vynětí veřejných služeb z GATS je stále nejvhodnějším nástrojem, který občanům zajistí všeobecný přístup k veřejným službám;

| 6. | vyjadřuje obavy z pokračující těžby azbestu v Kanadě a ze závažných dopadů této těžby na zdraví horníků; připomíná, že Evropská unie zakázala veškeré využívání, těžbu a zpracovávání azbestu a výrobu produktů z něj; vyzývá Kanadu, aby přijala podobné opatření na ochranu veřejného zdraví; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje obavy z pokračující těžby azbestu v Kanadě a ze závažných dopadů této těžby na zdraví horníků; připomíná, že Evropská unie zakázala veškeré využívání, těžbu a zpracovávání azbestu a výrobu produktů z něj; vyzývá Kanadu, aby přijala podobné opatření na ochranu veřejného zdraví;

| 7. | na základě vzájemně se doplňujícího charakteru obou ekonomik poukazuje na budoucí možnosti růstu obchodu a investic mezi EU a Kanadou a na obchodní příležitosti vyplývající z všeobecné dohody o hospodářské a obchodní spolupráci; |
| --- | --- |

7.

na základě vzájemně se doplňujícího charakteru obou ekonomik poukazuje na budoucí možnosti růstu obchodu a investic mezi EU a Kanadou a na obchodní příležitosti vyplývající z všeobecné dohody o hospodářské a obchodní spolupráci;

| 8. | domnívá se, že vysoké ambice Komise v diskusích s Kanadou by měly být vyváženy stejně ambiciózním přístupem k udržitelnému rozvoji, zejména pokud jde o míru povinností k pracovní síle, rozsah kapitoly věnované životnímu prostředí a způsob řešení otázek spojených s mnohostrannou dohodou o životním prostředí i mechanismus pro vymáhání, přičemž je zároveň třeba podporovat a prosazovat iniciativy, jejichž cílem je přispět k řešení změn klimatu a k prosazování právně závazných lidských práv, sociálních a ekologických standardů a sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že vysoké ambice Komise v diskusích s Kanadou by měly být vyváženy stejně ambiciózním přístupem k udržitelnému rozvoji, zejména pokud jde o míru povinností k pracovní síle, rozsah kapitoly věnované životnímu prostředí a způsob řešení otázek spojených s mnohostrannou dohodou o životním prostředí i mechanismus pro vymáhání, přičemž je zároveň třeba podporovat a prosazovat iniciativy, jejichž cílem je přispět k řešení změn klimatu a k prosazování právně závazných lidských práv, sociálních a ekologických standardů a sociální odpovědnosti podniků;

| 9. | vítá pokrok dosažený v jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě a vyzývá Komisi, aby pokračovala v konzultacích s klíčovými zúčastněnými stranami; přestože společná studie prokázala významný potenciální přínos pro Kanadu i EU, vyzývá Komisi, aby co nejdříve provedla ucelené posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, které zhodnotí předvídatelné odvětvové a sociálně-ekonomické důsledky pro EU, které vyplynou z konečné dohody; |
| --- | --- |

9.

vítá pokrok dosažený v jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě a vyzývá Komisi, aby pokračovala v konzultacích s klíčovými zúčastněnými stranami; přestože společná studie prokázala významný potenciální přínos pro Kanadu i EU, vyzývá Komisi, aby co nejdříve provedla ucelené posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, které zhodnotí předvídatelné odvětvové a sociálně-ekonomické důsledky pro EU, které vyplynou z konečné dohody;

| 10. | konstatuje, že pravomoci týkající se vztahů mezi EU a Kanadou jsou pouze na federální úrovni, ale jelikož kanadské provincie a teritoria odpovídají za plnění smluvních závazků, které spadají do jejich pravomoci, považuje jejich účast za nezbytnou, a vítá jejich podíl na jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě a vybízí provincie a teritoria ke sladění politik a postupů, aby mohly být potenciální zisky co největší; domnívá se, že úspěšná jednání by měla zahrnovat jasně stanovené závazky provinčních a teritoriálních vlád; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že pravomoci týkající se vztahů mezi EU a Kanadou jsou pouze na federální úrovni, ale jelikož kanadské provincie a teritoria odpovídají za plnění smluvních závazků, které spadají do jejich pravomoci, považuje jejich účast za nezbytnou, a vítá jejich podíl na jednáních o všeobecné hospodářské a obchodní dohodě a vybízí provincie a teritoria ke sladění politik a postupů, aby mohly být potenciální zisky co největší; domnívá se, že úspěšná jednání by měla zahrnovat jasně stanovené závazky provinčních a teritoriálních vlád;

| 11. | konstatuje s jistým politováním, že Komise předložila Radě návrh na změnu pokynů zmocňujících Komisi jednat s Kanadou o investicích, aniž by vyčkala, než Parlament přijme svůj postoj k budoucí investiční politice EU obecně; vyzývá Komisi, aby při svých jednáních s Kanadou o investicích plně zohlednila závěry Evropského parlamentu na toto téma; domnívá se, že vzhledem k tomu, že Kanada i EU mají vysoce rozvinutý právní systém, jsou mezistátní mechanismus pro řešení sporů a využití opravných prostředků soudní povahy na místní úrovni nejvhodnějšími nástroji pro řešení investičních sporů; vyzývá Komisi, aby zajistila, že případný mechanismus pro řešení sporů mezi investory a státem nezpomalí budoucí legislativní činnost v citlivých politických oblastech, jako jsou právní předpisy v oblasti životního prostředí, a bude zakotven v širších požadavcích, které byly nastíněny v usnesení Parlamentu o budoucí evropské mezinárodní investiční politice; |
| --- | --- |

11.

konstatuje s jistým politováním, že Komise předložila Radě návrh na změnu pokynů zmocňujících Komisi jednat s Kanadou o investicích, aniž by vyčkala, než Parlament přijme svůj postoj k budoucí investiční politice EU obecně; vyzývá Komisi, aby při svých jednáních s Kanadou o investicích plně zohlednila závěry Evropského parlamentu na toto téma; domnívá se, že vzhledem k tomu, že Kanada i EU mají vysoce rozvinutý právní systém, jsou mezistátní mechanismus pro řešení sporů a využití opravných prostředků soudní povahy na místní úrovni nejvhodnějšími nástroji pro řešení investičních sporů; vyzývá Komisi, aby zajistila, že případný mechanismus pro řešení sporů mezi investory a státem nezpomalí budoucí legislativní činnost v citlivých politických oblastech, jako jsou právní předpisy v oblasti životního prostředí, a bude zakotven v širších požadavcích, které byly nastíněny v usnesení Parlamentu o budoucí evropské mezinárodní investiční politice;

| 12. | zdůrazňuje, že kapitola o investicích by měla podpořit kvalitní investice, které zohledňují životní prostředí a přispívají ke zlepšení pracovních podmínek; dále žádá, aby kapitola o investicích respektovala právo obou stran provádět regulaci, zejména v oblastech vnitřní bezpečnosti, životního prostředí, veřejného zdraví, práv pracovníků a spotřebitelů, průmyslové politiky a kulturní rozmanitosti; vyzývá Komisi, aby z působnosti investičních dohod vyloučila citlivá odvětví, jako je kultura, vzdělávání, národní obrana a veřejné zdraví; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že kapitola o investicích by měla podpořit kvalitní investice, které zohledňují životní prostředí a přispívají ke zlepšení pracovních podmínek; dále žádá, aby kapitola o investicích respektovala právo obou stran provádět regulaci, zejména v oblastech vnitřní bezpečnosti, životního prostředí, veřejného zdraví, práv pracovníků a spotřebitelů, průmyslové politiky a kulturní rozmanitosti; vyzývá Komisi, aby z působnosti investičních dohod vyloučila citlivá odvětví, jako je kultura, vzdělávání, národní obrana a veřejné zdraví;

| 13. | opakuje své znepokojení nad dopadem těžby ropných písků na globální životní prostředí v důsledku vysokých emisí CO2, jež jsou produkovány při výrobním procesu, a nad hrozbou, kterou tato těžba představuje pro místní biologickou rozmanitost; vyjadřuje přesvědčení, že jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci by neměla ovlivnit právo EU vydávat právní předpisy v rámci směrnice o jakosti pohonných hmot ani omezovat způsobilost kanadských orgánů zavést budoucí ekologické normy na těžbu ropných písků; vyzývá proto obě strany, aby jakékoli rozdíly v názorech řešily smírnou cestou, aniž by tím byla dotčena jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci; |
| --- | --- |

13.

opakuje své znepokojení nad dopadem těžby ropných písků na globální životní prostředí v důsledku vysokých emisí CO2, jež jsou produkovány při výrobním procesu, a nad hrozbou, kterou tato těžba představuje pro místní biologickou rozmanitost; vyjadřuje přesvědčení, že jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci by neměla ovlivnit právo EU vydávat právní předpisy v rámci směrnice o jakosti pohonných hmot ani omezovat způsobilost kanadských orgánů zavést budoucí ekologické normy na těžbu ropných písků; vyzývá proto obě strany, aby jakékoli rozdíly v názorech řešily smírnou cestou, aniž by tím byla dotčena jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci;

| 14. | bere na vědomí nejnovějšího vývoj právního rámce, pokud jde o zákaz, který EU uvalila na produkty z tuleně, zejména požadavek Kanady adresovaný Světové obchodní organizaci o vytvoření oficiální skupiny pro řešení sporů; očekává, že Komise bude důsledně trvat na postoji EU k zákazu tuleních produktů; vyjadřuje velkou naději, že rozdílné názory zúčastněných stran lze překonat smírnou cestou, aniž by tím byla dotčena jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci; |
| --- | --- |

14.

bere na vědomí nejnovějšího vývoj právního rámce, pokud jde o zákaz, který EU uvalila na produkty z tuleně, zejména požadavek Kanady adresovaný Světové obchodní organizaci o vytvoření oficiální skupiny pro řešení sporů; očekává, že Komise bude důsledně trvat na postoji EU k zákazu tuleních produktů; vyjadřuje velkou naději, že rozdílné názory zúčastněných stran lze překonat smírnou cestou, aniž by tím byla dotčena jednání o všeobecné dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci;

| 15. | upozorňuje na různé politiky přijaté EU a Kanadou, pokud jde o regulaci geneticky modifikovaných organismů (GMO); varuje, že přísnější pravidla přijatá v EU by mohla být napadena soukromými společnostmi v rámci navrhovaného mechanismu CETA pro řešení sporů, |
| --- | --- |

15.

upozorňuje na různé politiky přijaté EU a Kanadou, pokud jde o regulaci geneticky modifikovaných organismů (GMO); varuje, že přísnější pravidla přijatá v EU by mohla být napadena soukromými společnostmi v rámci navrhovaného mechanismu CETA pro řešení sporů,

| 16. | domnívá se, že kapitoly týkající se zemědělství budou důležitou otázkou pro obě strany těchto jednání; je znepokojen případnými podstatnými ústupky v oblasti GMO, mléka a označení původu; zdůrazňuje proto, že zájmy a priority v zemědělství by měly být plně zohledněny, a vyzývá Komisi, aby vyjednala dohodu, která bude prospěšná především pro spotřebitele EU a Kanady a také pro zemědělská odvětví na obou stranách, a aby a v rámci vyváženého výsledku zajistila větší, ale spravedlivou hospodářskou soutěž mezi evropskými a kanadskými dodavateli zemědělských výrobků; v této souvislosti vítá původní závazek obou stran nezachovávat, nezavádět a neobnovovat zemědělské vývozní dotace na směňované zemědělské produkty jako pozitivní krok k ambicióznímu a spravedlivému jednání, a také vůli spolupracovat v rámci Světové obchodní organizace při jednání o zemědělství; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že kapitoly týkající se zemědělství budou důležitou otázkou pro obě strany těchto jednání; je znepokojen případnými podstatnými ústupky v oblasti GMO, mléka a označení původu; zdůrazňuje proto, že zájmy a priority v zemědělství by měly být plně zohledněny, a vyzývá Komisi, aby vyjednala dohodu, která bude prospěšná především pro spotřebitele EU a Kanady a také pro zemědělská odvětví na obou stranách, a aby a v rámci vyváženého výsledku zajistila větší, ale spravedlivou hospodářskou soutěž mezi evropskými a kanadskými dodavateli zemědělských výrobků; v této souvislosti vítá původní závazek obou stran nezachovávat, nezavádět a neobnovovat zemědělské vývozní dotace na směňované zemědělské produkty jako pozitivní krok k ambicióznímu a spravedlivému jednání, a také vůli spolupracovat v rámci Světové obchodní organizace při jednání o zemědělství;

| 17. | žádá Evropskou komisi, aby v duchu soudržnosti politik Společenství a zejména ve vztahu k zámořským zemím a územím dbala na to, aby v budoucí dohodě mezi EU a Kanadou byly zachovány jejich zájmy, pokud jde o jejich strategické produkty; |
| --- | --- |

17.

žádá Evropskou komisi, aby v duchu soudržnosti politik Společenství a zejména ve vztahu k zámořským zemím a územím dbala na to, aby v budoucí dohodě mezi EU a Kanadou byly zachovány jejich zájmy, pokud jde o jejich strategické produkty;

| 18. | zdůrazňuje, že jednání o hygienických a fytosanitárních opatřeních jsou důležitým tématem zemědělské kapitoly; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby se zavázala vyjednat v této oblasti taková pravidla, která zachovají vysokou úroveň; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že jednání o hygienických a fytosanitárních opatřeních jsou důležitým tématem zemědělské kapitoly; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby se zavázala vyjednat v této oblasti taková pravidla, která zachovají vysokou úroveň;

| 19. | připomíná Radě a Komisi, že od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí Rada požádat Parlament o souhlas se všemi mezinárodními obchodními dohodami a ve všech fázích postupu jej musí Rada a Komise okamžitě a plně informovat; vyzývá Radu, aby Parlamentu neprodleně poskytovala všechny informace v těch fázích postupu, za něž zodpovídá, zejména pokyny k jednání ve znění, ve kterém je přijala, a veškeré jejich změny; vyzývá Radu a Komisi, aby Parlament zapojovaly do všech fází jednání a aby plně zohledňovaly názory Parlamentu; |
| --- | --- |

19.

připomíná Radě a Komisi, že od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí Rada požádat Parlament o souhlas se všemi mezinárodními obchodními dohodami a ve všech fázích postupu jej musí Rada a Komise okamžitě a plně informovat; vyzývá Radu, aby Parlamentu neprodleně poskytovala všechny informace v těch fázích postupu, za něž zodpovídá, zejména pokyny k jednání ve znění, ve kterém je přijala, a veškeré jejich změny; vyzývá Radu a Komisi, aby Parlament zapojovaly do všech fází jednání a aby plně zohledňovaly názory Parlamentu;

| 20. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a federální vládě a parlamentu Kanady i jejím provinčním a teritoriálním vládám a parlamentům. |
| --- | --- |

20.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a federální vládě a parlamentu Kanady i jejím provinčním a teritoriálním vládám a parlamentům.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141034.pdf

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/march/tradoc_142470.pdf

(3)  Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(4)  Úř. věst. C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(5)  Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(6)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(7)  Úř. věst. C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

(8)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(9)  Úř. věst. C 81 E, 15.3.2011, s. 64.

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0434.

(11)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0445.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(13)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0068.

(14)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0141.

(15)  Úř. věst. L 260, 24.9.1976, s. 2.

(16)  Úř. věst. L 7, 13.1.1998, s. 38.

(17)  Úř. věst. L 71, 18.3.1999, s. 3.

(18)  Úř. věst. L 35, 6.2.2004, s. 3.

(19)  Úř. věst. L 153, 17.6.2009, s. 11.

(20)  Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 32.

(21)  Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/24

---

Středa, 8. června 2011Ratingové agentury: budoucí perspektivy

P7_TA(2011)0258

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o ratingových agenturách: budoucí perspektivy (2010/2302(INI))

2012/C 380 E/05

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) nazvané „International cooperation in oversight of credit rating agencies“ (Mezinárodní spolupráce při dohledu nad ratingovými agenturami), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) nazvané „International cooperation in oversight of credit rating agencies“ (Mezinárodní spolupráce při dohledu nad ratingovými agenturami),

| — | s ohledem na společné fórum konané v červnu 2009, které zkoumalo využívání úvěrových ratingů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné fórum konané v červnu 2009, které zkoumalo využívání úvěrových ratingů,

| — | s ohledem na zprávu Rady pro finanční stabilitu nazvanou „Improving financial regulation“ (Zlepšení finanční regulace), která byla dne 25. září 2009 předložena vedoucím představitelům skupiny G-20, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rady pro finanční stabilitu nazvanou „Improving financial regulation“ (Zlepšení finanční regulace), která byla dne 25. září 2009 předložena vedoucím představitelům skupiny G-20,

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodního měnového fondu ze dne 29. října 2010 nazvanou „Global Financial Stability Report: Sovereigns, Funding and Systemic Liquidity“ (Zpráva o celosvětové finanční stabilitě: Vlády, finanční prostředky a systémová likvidita), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodního měnového fondu ze dne 29. října 2010 nazvanou „Global Financial Stability Report: Sovereigns, Funding and Systemic Liquidity“ (Zpráva o celosvětové finanční stabilitě: Vlády, finanční prostředky a systémová likvidita),

| — | s ohledem na prohlášení přijaté na summitu skupiny G-20, které se ve dnech 26. a 27. června 2010 konalo v Torontu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení přijaté na summitu skupiny G-20, které se ve dnech 26. a 27. června 2010 konalo v Torontu,

| — | s ohledem na zprávu Rady pro finanční stabilitu ze dne 27. října 2010 nazvanou „Principles for reducing reliance on CRA ratings“ (Zásady snižování závislosti na hodnocení ratingových agentur), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rady pro finanční stabilitu ze dne 27. října 2010 nazvanou „Principles for reducing reliance on CRA ratings“ (Zásady snižování závislosti na hodnocení ratingových agentur),

| — | s ohledem na veřejnou konzultaci, kterou Komise zahájila dne 5. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na veřejnou konzultaci, kterou Komise zahájila dne 5. listopadu 2010,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0081/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že vítá vynakládané úsilí o regulaci ratingových agentur na celosvětové, mezinárodní i evropské úrovni, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vítá vynakládané úsilí o regulaci ratingových agentur na celosvětové, mezinárodní i evropské úrovni,

| B. | vzhledem k tomu, že ratingové agentury by měly zprostředkovávat informace, čímž odstraňují informační asymetrii na kapitálových trzích a usnadňují přístup na globální trh, snižují náklady na získávání informací a rozšiřují potenciální skupinu vypůjčovatelů a investorů, čímž poskytují likviditu a transparentnost trhům a napomáhají stanovovat ceny, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ratingové agentury by měly zprostředkovávat informace, čímž odstraňují informační asymetrii na kapitálových trzích a usnadňují přístup na globální trh, snižují náklady na získávání informací a rozšiřují potenciální skupinu vypůjčovatelů a investorů, čímž poskytují likviditu a transparentnost trhům a napomáhají stanovovat ceny,

| C. | vzhledem k tomu, že v nejnovějších právních předpisech byla ratingovým agenturám přisouzena další úloha, kterou lze označit za „certifikační“, což odráží skutečnost, že rating je stále více zakotven v regulatorních kapitálových požadavcích, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v nejnovějších právních předpisech byla ratingovým agenturám přisouzena další úloha, kterou lze označit za „certifikační“, což odráží skutečnost, že rating je stále více zakotven v regulatorních kapitálových požadavcích,

| D. | vzhledem k tomu, že finanční subjekty vkládaly do posudků agentur příliš velkou důvěru, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že finanční subjekty vkládaly do posudků agentur příliš velkou důvěru,

| E. | vzhledem k tomu, že ratingové agentury hodnotí tří rozdílné sektory (veřejný sektor, společnosti a strukturované finanční nástroje), a vzhledem k tomu, že se výrazným způsobem podílely na vzniku finanční krize tím, že nesprávně přidělovaly ratingy stukturovaným finančním nástrojům, které pak musely být během krize sníženy v průměru o tři až čtyři stupně, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ratingové agentury hodnotí tří rozdílné sektory (veřejný sektor, společnosti a strukturované finanční nástroje), a vzhledem k tomu, že se výrazným způsobem podílely na vzniku finanční krize tím, že nesprávně přidělovaly ratingy stukturovaným finančním nástrojům, které pak musely být během krize sníženy v průměru o tři až čtyři stupně,

| F. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1060/2009 bylo první reakcí na finanční krizi, přesto se již zabývá nejnaléhavějšími problémy a podrobuje ratingové agentury dohledu a regulaci; vzhledem k tomu, že však neřeší všechny zásadní problémy a ve skutečnosti vytváří několik nových překážek pro vstup na trh, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1060/2009 bylo první reakcí na finanční krizi, přesto se již zabývá nejnaléhavějšími problémy a podrobuje ratingové agentury dohledu a regulaci; vzhledem k tomu, že však neřeší všechny zásadní problémy a ve skutečnosti vytváří několik nových překážek pro vstup na trh,

| G. | vzhledem k tomu, že nedostatek regulační jistoty v tomto odvětví ohrožuje řádné fungování finančních trhů EU, a proto žádá Evropskou komisi, aby před předložením dalších pozměňovacích návrhů k nařízení (ES) č. 1060/2009 řádně zjistila nedostatky nového rámce a provedla posouzení dopadu různých případných alternativ, aby tyto mezery zaplnila, včetně možnosti dalších legislativních návrhů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nedostatek regulační jistoty v tomto odvětví ohrožuje řádné fungování finančních trhů EU, a proto žádá Evropskou komisi, aby před předložením dalších pozměňovacích návrhů k nařízení (ES) č. 1060/2009 řádně zjistila nedostatky nového rámce a provedla posouzení dopadu různých případných alternativ, aby tyto mezery zaplnila, včetně možnosti dalších legislativních návrhů,

| H. | vzhledem k tomu, že odvětví ratingových agentur se potýká s různými problémy, z nichž nejzávažnějšími jsou nedostatek kompetence, oligolistické struktury a nedostatečná odpovědnost a transparentnost; vzhledem k tomu, že problémem dominantních ratingových agentur je zejména platební model a že klíčovým problémem regulačního systému je nadměrné spoléhání na externí úvěrové ratingy, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že odvětví ratingových agentur se potýká s různými problémy, z nichž nejzávažnějšími jsou nedostatek kompetence, oligolistické struktury a nedostatečná odpovědnost a transparentnost; vzhledem k tomu, že problémem dominantních ratingových agentur je zejména platební model a že klíčovým problémem regulačního systému je nadměrné spoléhání na externí úvěrové ratingy,

| I. | vzhledem k tomu, že nejlepším způsobem na posílení hospodářské soutěže je vytvoření účinného regulačního prostředí efektivně podporujícího vstup na trh a provedení hloubkové analýzy současných překážek vstupu a dalších faktorů ovlivňujících hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nejlepším způsobem na posílení hospodářské soutěže je vytvoření účinného regulačního prostředí efektivně podporujícího vstup na trh a provedení hloubkové analýzy současných překážek vstupu a dalších faktorů ovlivňujících hospodářskou soutěž,

| J. | vzhledem k tomu, že za normálních okolností si účastníci trhu většinou nesprávně vysvětlují či přehlíží základní metody a smysl úvěrových ratingů, a sice že usiluje o podchycení pravděpodobnosti selhání, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že za normálních okolností si účastníci trhu většinou nesprávně vysvětlují či přehlíží základní metody a smysl úvěrových ratingů, a sice že usiluje o podchycení pravděpodobnosti selhání,

| K. | vzhledem k tomu, že nedávný vývoj krize eura zdůraznil významnou úlohu ratingu státních dluhů a zároveň nekonzistentnost i procykličnost v regulačním využívání ratingů, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nedávný vývoj krize eura zdůraznil významnou úlohu ratingu státních dluhů a zároveň nekonzistentnost i procykličnost v regulačním využívání ratingů,

| L. | vzhledem k tomu, že je nutno zajistit nezávislost ratingů na tržních a politických vlivech, bez ohledu na to, jaké nové struktury a obchodní modely se objeví, a to i v kontextu správy ekonomických záležitostí a zátěžových testů, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že je nutno zajistit nezávislost ratingů na tržních a politických vlivech, bez ohledu na to, jaké nové struktury a obchodní modely se objeví, a to i v kontextu správy ekonomických záležitostí a zátěžových testů,

| M. | přestože se ratingy mohou měnit a mění v důsledku základních přizpůsobení rizikovému profilu a novým informacím, měly by usilovat o stabilitu a nekolísat s náladami trhu, |
| --- | --- |

M.

přestože se ratingy mohou měnit a mění v důsledku základních přizpůsobení rizikovému profilu a novým informacím, měly by usilovat o stabilitu a nekolísat s náladami trhu,

| N. | vzhledem k tomu, že systém Basilej II vedl k přehnanému spoléhaní se na externí ratingy a v některých případech vedl banky k tomu, že se rozhodly neprovádět nezávislá hodnocení svých rizik, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že systém Basilej II vedl k přehnanému spoléhaní se na externí ratingy a v některých případech vedl banky k tomu, že se rozhodly neprovádět nezávislá hodnocení svých rizik,

| O. | vzhledem k tomu, že nedávné nařízení o ratingu přijaté ve Spojených státech (Dodd Frank akt) přineslo menší normativní závislost na ratinzích agentur, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že nedávné nařízení o ratingu přijaté ve Spojených státech (Dodd Frank akt) přineslo menší normativní závislost na ratinzích agentur,

Makroúroveň: regulace finančního trhu

Přílišná závislost

| 1. | domnívá se, že vzhledem ke změně využívání úvěrových ratingů, a to tak, že emitent je hodnocen nikoli proto, aby získal přístup na světové kapitálové trhy, ale aby mohl dosáhnout na preferenční zacházení v regulačním rámci, je nutné co nejvíce a v reálné lhůtě omezit přílišnou závislost globálního systému finanční regulace na externím ratingu; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že vzhledem ke změně využívání úvěrových ratingů, a to tak, že emitent je hodnocen nikoli proto, aby získal přístup na světové kapitálové trhy, ale aby mohl dosáhnout na preferenční zacházení v regulačním rámci, je nutné co nejvíce a v reálné lhůtě omezit přílišnou závislost globálního systému finanční regulace na externím ratingu;

| 2. | domnívá se, že je třeba omezit narušování hospodářské soutěže zapříčiněné běžnou praxí, že ratingové agentury oceňují účastníky trhu a zároveň od nich přijímají pokyny; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že je třeba omezit narušování hospodářské soutěže zapříčiněné běžnou praxí, že ratingové agentury oceňují účastníky trhu a zároveň od nich přijímají pokyny;

| 3. | schvaluje zásady, jež v říjnu 2010 stanovila Rada pro finanční stabilitu a v nichž jsou uvedeny obecné pokyny, jak snížit závislost na externích úvěrových ratinzích, a vítá veřejnou konzultaci, kterou Komise zahájila v listopadu 2010; žádá Komisi, aby prověřila, zda a jakým způsobem využívají členské státy ratingu pro regulační účely s cílem snížit všeobecnou přílišnou závislost finančního regulačního systému na ratinzích, |
| --- | --- |

3.

schvaluje zásady, jež v říjnu 2010 stanovila Rada pro finanční stabilitu a v nichž jsou uvedeny obecné pokyny, jak snížit závislost na externích úvěrových ratinzích, a vítá veřejnou konzultaci, kterou Komise zahájila v listopadu 2010; žádá Komisi, aby prověřila, zda a jakým způsobem využívají členské státy ratingu pro regulační účely s cílem snížit všeobecnou přílišnou závislost finančního regulačního systému na ratinzích,

| 4. | poukazuje na nedostatky standardizovaného přístupu regulačního rámce Basilej II, který umožňuje stanovit regulatorní kapitálové požadavky na finanční instituce na základě externích úvěrových ratingů; považuje za důležité zřídit odpovídající kapitálový rámec, který zajistí důkladné interní zhodnocení rizik, lepší dohled nad tímto hodnocením rizik a zlepšený přístup k informacím důležitým z hlediska úvěru; podporuje v této souvislosti častější používání přístupu založeného na interním ratingu, pokud je spolehlivý a bezpečný a pokud velikost, kapacita a sofistikovanost dané finanční instituce umožňuje náležité hodnocení rizik; domnívá se, že aby byly zajištěny rovné podmínky, je důležité, aby interní modely respektovaly parametry předepsané nařízením EU a aby prošly důkladným zhodnocením ze strany dohledu; současně se domnívá, že menší subjekty s méně propracovanou strukturou a kapacitou by v případě, že interní hodnocení úvěrového rizika u nich nepřipadá v úvahu, měly mít možnost využívat externích ratingů za předpokladu, že splní požadavky hloubkové kontroly; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na nedostatky standardizovaného přístupu regulačního rámce Basilej II, který umožňuje stanovit regulatorní kapitálové požadavky na finanční instituce na základě externích úvěrových ratingů; považuje za důležité zřídit odpovídající kapitálový rámec, který zajistí důkladné interní zhodnocení rizik, lepší dohled nad tímto hodnocením rizik a zlepšený přístup k informacím důležitým z hlediska úvěru; podporuje v této souvislosti častější používání přístupu založeného na interním ratingu, pokud je spolehlivý a bezpečný a pokud velikost, kapacita a sofistikovanost dané finanční instituce umožňuje náležité hodnocení rizik; domnívá se, že aby byly zajištěny rovné podmínky, je důležité, aby interní modely respektovaly parametry předepsané nařízením EU a aby prošly důkladným zhodnocením ze strany dohledu; současně se domnívá, že menší subjekty s méně propracovanou strukturou a kapacitou by v případě, že interní hodnocení úvěrového rizika u nich nepřipadá v úvahu, měly mít možnost využívat externích ratingů za předpokladu, že splní požadavky hloubkové kontroly;

| 5. | poukazuje na to, že je důležité v této souvislosti sledovat vývoj podle Basileje III a probíhající proces spojený s CRD IV; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že je důležité v této souvislosti sledovat vývoj podle Basileje III a probíhající proces spojený s CRD IV;

| 6. | domnívá se, že je třeba investorům znovu umožnit provádění vlastních hloubkových kontrol, jež by byly předpokladem k tomu, aby mohlo být povoleno větší využívání interních modelů obchodování na vlastní účet pro hodnocení úvěrového rizika; navrhuje, aby banky a další finanční subjekty používaly častěji interní hodnocení rizik; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že je třeba investorům znovu umožnit provádění vlastních hloubkových kontrol, jež by byly předpokladem k tomu, aby mohlo být povoleno větší využívání interních modelů obchodování na vlastní účet pro hodnocení úvěrového rizika; navrhuje, aby banky a další finanční subjekty používaly častěji interní hodnocení rizik;

| 7. | domnívá se, že účastníci trhu by neměli investovat do strukturovaných nebo jiných produktů, nedokáží-li sami zhodnotit výchozí úvěrová rizika, nebo že by v takových případech měli uplatňovat nejvyšší rizikovou váhu; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že účastníci trhu by neměli investovat do strukturovaných nebo jiných produktů, nedokáží-li sami zhodnotit výchozí úvěrová rizika, nebo že by v takových případech měli uplatňovat nejvyšší rizikovou váhu;

| 8. | žádá Evropskou centrální banku a centrální banky jednotlivých států, aby přezkoumaly, jak využívají externí ratingové služby, a naléhavě je žádá, aby vytvořily vlastní odborné poradenství a vlastní modely posuzování úvěrových standardů způsobilých aktiv, která se používají jako záruka pro operace poskytující likviditu, a aby snížily svou závislost na externích ratinzích; |
| --- | --- |

8.

žádá Evropskou centrální banku a centrální banky jednotlivých států, aby přezkoumaly, jak využívají externí ratingové služby, a naléhavě je žádá, aby vytvořily vlastní odborné poradenství a vlastní modely posuzování úvěrových standardů způsobilých aktiv, která se používají jako záruka pro operace poskytující likviditu, a aby snížily svou závislost na externích ratinzích;

| 9. | žádá Komisi, aby pečlivě posoudila možné využití alternativních nástrojů na měření úvěrového rizika; |
| --- | --- |

9.

žádá Komisi, aby pečlivě posoudila možné využití alternativních nástrojů na měření úvěrového rizika;

Zvýšení kapacit orgánů dohledu

| 10. | je si vědom hrozícího střetu zájmů v případě, že účastnící trhu vyvinou interní hodnocení úvěrových rizik pro své vlastní regulatorní kapitálové požadavky, a proto se domnívá, že je nutné posílit odpovědnosti, kapacity, pravomoci a zdroje orgánů dohledu v zájmu monitorování, hodnocení a kontroly adekvátnosti těchto interních modelů a zavést obezřetnostní opatření; domnívá se,že pokud nějaký interní model nemůže být řádně posouzen orgánem dohledu kvůli jeho složitosti, neměl by být takový model pro regulační účely schválen; navrhuje rovněž zvýšit transparentnost předpokladů pro nezávislé akademické hodnocení; |
| --- | --- |

10.

je si vědom hrozícího střetu zájmů v případě, že účastnící trhu vyvinou interní hodnocení úvěrových rizik pro své vlastní regulatorní kapitálové požadavky, a proto se domnívá, že je nutné posílit odpovědnosti, kapacity, pravomoci a zdroje orgánů dohledu v zájmu monitorování, hodnocení a kontroly adekvátnosti těchto interních modelů a zavést obezřetnostní opatření; domnívá se,že pokud nějaký interní model nemůže být řádně posouzen orgánem dohledu kvůli jeho složitosti, neměl by být takový model pro regulační účely schválen; navrhuje rovněž zvýšit transparentnost předpokladů pro nezávislé akademické hodnocení;

| 11. | má za to, že aby evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) mohl účinně vykonávat své pravomoci dohledu, měl by mít právo provádět neohlášené vyšetřování a kontroly na místě a při výkonu svých pravomocí dohledu by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy osobám, s nimiž je vedeno řízení, umožnit slyšení, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu; |
| --- | --- |

11.

má za to, že aby evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) mohl účinně vykonávat své pravomoci dohledu, měl by mít právo provádět neohlášené vyšetřování a kontroly na místě a při výkonu svých pravomocí dohledu by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy osobám, s nimiž je vedeno řízení, umožnit slyšení, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu;

Rovné podmínky

| 12. | zdůrazňuje globální povahu ratingového odvětví a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby společně s ostatními zeměmi G-20 vypracovaly rámcový přístup založený na nejvyšších standardech, který bude jak v souladu s nařízením o ratingových agenturách, tak s oblastí obezřetnostní regulace a regulace trhů respektující snižování závislosti na externích ratinzích, s cílem zachovat rovné podmínky, zabránit regulačním arbitrážím a současně udržet trhy otevřené; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje globální povahu ratingového odvětví a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby společně s ostatními zeměmi G-20 vypracovaly rámcový přístup založený na nejvyšších standardech, který bude jak v souladu s nařízením o ratingových agenturách, tak s oblastí obezřetnostní regulace a regulace trhů respektující snižování závislosti na externích ratinzích, s cílem zachovat rovné podmínky, zabránit regulačním arbitrážím a současně udržet trhy otevřené;

| 13. | vzhledem k tomu, že stimulace hospodářské soutěže, podpora transparentnosti a otázka budoucího platebního modelu jsou brány jako jedny z nejdůležitějších úkolů, měla by otázka původu ratingových agentur zůstat podružnou; |
| --- | --- |

13.

vzhledem k tomu, že stimulace hospodářské soutěže, podpora transparentnosti a otázka budoucího platebního modelu jsou brány jako jedny z nejdůležitějších úkolů, měla by otázka původu ratingových agentur zůstat podružnou;

| 14. | znovu připomíná, že nařízení (ES) č. 1060/2009 vytváří dva systémy přístupu k externím úvěrovým ratingům z třetích zemí a že úmyslem tohoto režimu schvalování bylo umožnit, aby externí úvěrové ratingy ze třetích zemí, jež byly považovány za neekvivalentní, mohly být používány v Evropské unii, pokud byla jasná odpovědnost přisouzena zodpovědné ratingové agentuře; |
| --- | --- |

14.

znovu připomíná, že nařízení (ES) č. 1060/2009 vytváří dva systémy přístupu k externím úvěrovým ratingům z třetích zemí a že úmyslem tohoto režimu schvalování bylo umožnit, aby externí úvěrové ratingy ze třetích zemí, jež byly považovány za neekvivalentní, mohly být používány v Evropské unii, pokud byla jasná odpovědnost přisouzena zodpovědné ratingové agentuře;

Střední úroveň: struktura odvětví

Hospodářská soutěž

| 15. | zdůrazňuje, že zvýšená hospodářská soutěž v tomto odvětví automaticky neznamená lepší kvalitu ratingů a znovu opakuje, že všechny ratingové agentury musí být vázány nejvyššími standardy poctivosti, zveřejňování, transparentnosti a řešení střetu zájmů, jak se stanoví v nařízení (ES) č. 1060/2009 s cílem zajistit kvalitu ratingů a vyhnout se „kupování ratingů“; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že zvýšená hospodářská soutěž v tomto odvětví automaticky neznamená lepší kvalitu ratingů a znovu opakuje, že všechny ratingové agentury musí být vázány nejvyššími standardy poctivosti, zveřejňování, transparentnosti a řešení střetu zájmů, jak se stanoví v nařízení (ES) č. 1060/2009 s cílem zajistit kvalitu ratingů a vyhnout se „kupování ratingů“;

Evropská ratingová agentura

| 16. | žádá Komisi, aby vypracovala podrobné hodnocení dopadů a studii proveditelnosti ohledně nákladů, přínosů a možné struktury řízení zcela nezávislé Evropské ratingové agentury (ERA), která by své odborné služby rozšířila na všechny tři sektory, pro něž se rating provádí; domnívá se, že by Komise měla stanovit výdaje na zahájení provozu a první tři až nejvýše pět let činnosti ERA a že je třeba je pečlivě posoudit; zdůrazňuje, že veškeré legislativní návrhy k tomuto účelu je třeba vypracovávat se značnou pečlivostí s cílem zabránit narušování paralelních politických iniciativ ke snižování přílišné závislosti na ratinzích a podpořit vstup nových ratingových agentur na trh; |
| --- | --- |

16.

žádá Komisi, aby vypracovala podrobné hodnocení dopadů a studii proveditelnosti ohledně nákladů, přínosů a možné struktury řízení zcela nezávislé Evropské ratingové agentury (ERA), která by své odborné služby rozšířila na všechny tři sektory, pro něž se rating provádí; domnívá se, že by Komise měla stanovit výdaje na zahájení provozu a první tři až nejvýše pět let činnosti ERA a že je třeba je pečlivě posoudit; zdůrazňuje, že veškeré legislativní návrhy k tomuto účelu je třeba vypracovávat se značnou pečlivostí s cílem zabránit narušování paralelních politických iniciativ ke snižování přílišné závislosti na ratinzích a podpořit vstup nových ratingových agentur na trh;

| 17. | žádá Komisi, aby pro tento účel spolu s činností uvedenou v bodu 9 vypracovala podrobné hodnocení dopadu, analýzu životaschopnosti a odhad nákladů, pokud jde o potřebné finanční prostředky; je pevně přesvědčen, že finanční náklady by za žádných okolností neměli nést daňoví poplatníci a domnívá se, že by nemělo být poskytováno žádné další financování a že nová ERA by měla být po počátečním období plně finančně soběstačná; |
| --- | --- |

17.

žádá Komisi, aby pro tento účel spolu s činností uvedenou v bodu 9 vypracovala podrobné hodnocení dopadu, analýzu životaschopnosti a odhad nákladů, pokud jde o potřebné finanční prostředky; je pevně přesvědčen, že finanční náklady by za žádných okolností neměli nést daňoví poplatníci a domnívá se, že by nemělo být poskytováno žádné další financování a že nová ERA by měla být po počátečním období plně finančně soběstačná;

| 18. | domnívá se, že má-li být zaručena její důvěryhodnost, musí být vedení, zaměstnanci a řídící struktura nové ERA plně nezávislé a samostatné, tj. nesmí být vázáni pokyny členských států, Komise i všech ostatních veřejných orgánů ani odvětvím finančnictví nebo jinými ratingovými agenturami, a nutně jednat v souladu s pozměněným nařízením (ES) č. 1060/2009; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že má-li být zaručena její důvěryhodnost, musí být vedení, zaměstnanci a řídící struktura nové ERA plně nezávislé a samostatné, tj. nesmí být vázáni pokyny členských států, Komise i všech ostatních veřejných orgánů ani odvětvím finančnictví nebo jinými ratingovými agenturami, a nutně jednat v souladu s pozměněným nařízením (ES) č. 1060/2009;

| 19. | žádá Komisi, aby provedla podrobné šetření ohledně nákladů, přínosů a řídících struktur takovéto sítě evropských ratingových agentur, včetně zohlednění jak by ratingové agentury, které jsou činné v rámci jednotlivých členských států, mohly být vybízeny k navazování partnerství a vytváření společných sítí, aby mohly využívat stávající zdroje a zaměstnance, což jim umožní zvýšit pokrytí a konkurovat ratingovým agenturám působícím na přeshraniční úrovni; navrhuje, aby Komise přezkoumala způsoby podpory sítí ratingových agentur, zastává však názor, že jakákoli síť tohoto druhu by měla být iniciativou ze strany odvětví; |
| --- | --- |

19.

žádá Komisi, aby provedla podrobné šetření ohledně nákladů, přínosů a řídících struktur takovéto sítě evropských ratingových agentur, včetně zohlednění jak by ratingové agentury, které jsou činné v rámci jednotlivých členských států, mohly být vybízeny k navazování partnerství a vytváření společných sítí, aby mohly využívat stávající zdroje a zaměstnance, což jim umožní zvýšit pokrytí a konkurovat ratingovým agenturám působícím na přeshraniční úrovni; navrhuje, aby Komise přezkoumala způsoby podpory sítí ratingových agentur, zastává však názor, že jakákoli síť tohoto druhu by měla být iniciativou ze strany odvětví;

| 20. | domnívá se, že zřejmě bude třeba vybudování takové sítě finančně podpořit, avšak že by tato síť měla být soběstačná a rentabilní na základě vlastních výnosů; žádá Komisi, aby posoudila, zda bude nutné počáteční fázi financovat, a případně způsoby financování, jakož i možné právní formy tohoto projektu; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že zřejmě bude třeba vybudování takové sítě finančně podpořit, avšak že by tato síť měla být soběstačná a rentabilní na základě vlastních výnosů; žádá Komisi, aby posoudila, zda bude nutné počáteční fázi financovat, a případně způsoby financování, jakož i možné právní formy tohoto projektu;

| 21. | domnívá se, že Komise by rovněž měla prozkoumat a posoudit možnost založení skutečně nezávislé evropské ratingové agentury; žádá Komisi, aby se zejména zabývala otázkou jejích zaměstnanců, kteří by měli být zcela nezávislí, a otázkou zdrojů jejího financování, jimiž by měly být poplatky ze soukromého finančního sektoru; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že Komise by rovněž měla prozkoumat a posoudit možnost založení skutečně nezávislé evropské ratingové agentury; žádá Komisi, aby se zejména zabývala otázkou jejích zaměstnanců, kteří by měli být zcela nezávislí, a otázkou zdrojů jejího financování, jimiž by měly být poplatky ze soukromého finančního sektoru;

Zveřejňování informací a přístup k těmto informacím

| 22. | domnívá se, že ratingové agentury musí sloužit k lepšímu informování trhu za účelem poskytnutí investorům konzistentnější posouzení úvěrového rizika mezi jednotlivými odvětvími a zeměmi; považuje za důležité umožnit uživatelům lepší kontrolu ratingových agentur a v tomto ohledu upozorňuje na ústřední úlohu zvýšení transparentnosti jejich činností; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že ratingové agentury musí sloužit k lepšímu informování trhu za účelem poskytnutí investorům konzistentnější posouzení úvěrového rizika mezi jednotlivými odvětvími a zeměmi; považuje za důležité umožnit uživatelům lepší kontrolu ratingových agentur a v tomto ohledu upozorňuje na ústřední úlohu zvýšení transparentnosti jejich činností;

| 23. | zdůrazňuje, že mají-li být investoři schopni náležitě posuzovat rizika, provádět hloubkové kontroly a plnit své povinnosti při správě svěřeného majetku, je nezbytné rozšířit zveřejňování informací o produktech týkajících se strukturovaných finančních nástrojů, aby mohli investoři situaci informovaně posoudit; domnívá se, že dobře informovaní investoři by měli být schopni ohodnotit podkladové úvěry, z nichž mohou odvodit rizika sekuritizovaných produktů; podporuje v této souvislosti všechny stávající iniciativy ECB a ostatních subjektů k lepšímu zpřístupnění informací o strukturovaných finančních nástrojích, vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu zlepšit zveřejňování informací o všech produktech v oblasti finančních nástrojů; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že mají-li být investoři schopni náležitě posuzovat rizika, provádět hloubkové kontroly a plnit své povinnosti při správě svěřeného majetku, je nezbytné rozšířit zveřejňování informací o produktech týkajících se strukturovaných finančních nástrojů, aby mohli investoři situaci informovaně posoudit; domnívá se, že dobře informovaní investoři by měli být schopni ohodnotit podkladové úvěry, z nichž mohou odvodit rizika sekuritizovaných produktů; podporuje v této souvislosti všechny stávající iniciativy ECB a ostatních subjektů k lepšímu zpřístupnění informací o strukturovaných finančních nástrojích, vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu zlepšit zveřejňování informací o všech produktech v oblasti finančních nástrojů;

| 24. | konstatuje, že mimo svoji ratingovou činnost většina ratingových agentur vydává řadu výhledů, přezkumů, varování a sledování, které mohou mít podstatný vliv na trhy; zastává dále stanovisko, že tyto dokumenty by měly být zveřejňovány podle předem stanovených kritérií a protokolů, které zajišťují transparentnost a důvěrnost; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že mimo svoji ratingovou činnost většina ratingových agentur vydává řadu výhledů, přezkumů, varování a sledování, které mohou mít podstatný vliv na trhy; zastává dále stanovisko, že tyto dokumenty by měly být zveřejňovány podle předem stanovených kritérií a protokolů, které zajišťují transparentnost a důvěrnost;

| 25. | žádá Komisi, aby navrhla revizi směrnic 2003/71/ES a 2004/109/ES s cílem zajistit větší dostupnost dostatečně přesných a úplných informací o strukturovaných finančních nástrojích; |
| --- | --- |

25.

žádá Komisi, aby navrhla revizi směrnic 2003/71/ES a 2004/109/ES s cílem zajistit větší dostupnost dostatečně přesných a úplných informací o strukturovaných finančních nástrojích;

| 26. | považuje v tomto ohledu za důležité, aby při přijímání jakýchkoli možných budoucích opatření byla plně zohledněna hlediska ochrany údajů; |
| --- | --- |

26.

považuje v tomto ohledu za důležité, aby při přijímání jakýchkoli možných budoucích opatření byla plně zohledněna hlediska ochrany údajů;

| 27. | zvažuje, zda by bylo prospěšné uložit emitentům povinnost projednat obsah a metodu strukturovaného finančního nástroje s třetí stranou, která buď provádí nevyžádaný úvěrový rating nebo interní hodnocení rizik; |
| --- | --- |

27.

zvažuje, zda by bylo prospěšné uložit emitentům povinnost projednat obsah a metodu strukturovaného finančního nástroje s třetí stranou, která buď provádí nevyžádaný úvěrový rating nebo interní hodnocení rizik;

| 28. | znovu opakuje povinnost Komise uvedenou v bodě odůvodnění č. 5 pozměněného nařízení (ES) č. 1060/2009 ohledně transparentnosti informací; žádá Komisi, aby provedla nezbytné analýzy s cílem předložit výsledky s potenciálními pozměňovacími návrhy právních předpisů Parlamentu a Radě jako součást probíhajícího přezkumu nařízení (ES) č. 1060/2009, který provádí; |
| --- | --- |

28.

znovu opakuje povinnost Komise uvedenou v bodě odůvodnění č. 5 pozměněného nařízení (ES) č. 1060/2009 ohledně transparentnosti informací; žádá Komisi, aby provedla nezbytné analýzy s cílem předložit výsledky s potenciálními pozměňovacími návrhy právních předpisů Parlamentu a Radě jako součást probíhajícího přezkumu nařízení (ES) č. 1060/2009, který provádí;

| 29. | bere na vědomí pokrok dosažený transparentností a zveřejněním ratingových agentur 1 a 2; vybízí Komisi k provedení hodnocení dopadu těchto nařízení po dokončení registračního procesu ratingové agentury za účelem zdůraznění budoucích oblastí, ve kterých by další zveřejňování pro uživatele mohlo být prospěšné; |
| --- | --- |

29.

bere na vědomí pokrok dosažený transparentností a zveřejněním ratingových agentur 1 a 2; vybízí Komisi k provedení hodnocení dopadu těchto nařízení po dokončení registračního procesu ratingové agentury za účelem zdůraznění budoucích oblastí, ve kterých by další zveřejňování pro uživatele mohlo být prospěšné;

| 30. | společně se zvýšenou transparentností ratingového procesu a jeho interního auditu požaduje zvýšený dohled nad ratingovými agenturami prováděný evropskými orgány dohledu a přísnější dohled ze strany vnitrostátních orgánů dohledu nad používáním ratingů finančními institucemi a závislostí těchto institucí na ratinzích; |
| --- | --- |

30.

společně se zvýšenou transparentností ratingového procesu a jeho interního auditu požaduje zvýšený dohled nad ratingovými agenturami prováděný evropskými orgány dohledu a přísnější dohled ze strany vnitrostátních orgánů dohledu nad používáním ratingů finančními institucemi a závislostí těchto institucí na ratinzích;

Dva povinné ratingy

| 31. | zastává názor, že by Komise měla zvážit okolnosti, za nichž je vhodné zavést dva povinné ratingy, jako jsou například strukturované finanční nástroje, a pokud je jakýkoli externí úvěrový rating použit pro regulační účely a zda by konzervativnější, tj. méně příznivý externí úvěrový rating měl být pro regulační účely brán jako referenční; žádá Komisi, aby vypracovala posouzení dopadů případného používání dvou povinných ratingů; |
| --- | --- |

31.

zastává názor, že by Komise měla zvážit okolnosti, za nichž je vhodné zavést dva povinné ratingy, jako jsou například strukturované finanční nástroje, a pokud je jakýkoli externí úvěrový rating použit pro regulační účely a zda by konzervativnější, tj. méně příznivý externí úvěrový rating měl být pro regulační účely brán jako referenční; žádá Komisi, aby vypracovala posouzení dopadů případného používání dvou povinných ratingů;

| 32. | domnívá se, že náklady obou ratingů by měl hradit emitent a že první externí úvěrový rating by měla vypracovat ratingová agentura zvolená emitentem, zatímco v případě druhého externího úvěrového ratingu by měly být zváženy různé možnosti, včetně možnosti zadání Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy jiné ratingové agentuře na základě konkrétních, definovaných a objektivních kritérií, s přihlédnutím k její dosavadní činnosti a s podporou zřizování nových ratingových agentur bez jakéhokoli narušování hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že náklady obou ratingů by měl hradit emitent a že první externí úvěrový rating by měla vypracovat ratingová agentura zvolená emitentem, zatímco v případě druhého externího úvěrového ratingu by měly být zváženy různé možnosti, včetně možnosti zadání Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy jiné ratingové agentuře na základě konkrétních, definovaných a objektivních kritérií, s přihlédnutím k její dosavadní činnosti a s podporou zřizování nových ratingových agentur bez jakéhokoli narušování hospodářské soutěže;

| 33. | poukazuje na to, že dobré jméno nemůže být stanoveno regulačním orgánem, ale každá nová ratingová agentura bude přijímána, když si získá důvěryhodnost; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na to, že dobré jméno nemůže být stanoveno regulačním orgánem, ale každá nová ratingová agentura bude přijímána, když si získá důvěryhodnost;

Rating státních dluhů

| 34. | je si vědom odmítavého postoje účastníků trhu ke kolísavým úvěrovým ratingům kvůli vysokým nákladům (při rozhodování o prodeji či nákupu) na jejich aktualizaci; domnívá se však, že ratingy tím směřují k procykličnosti a zaostávání za vývojem na finančním trhu; |
| --- | --- |

34.

je si vědom odmítavého postoje účastníků trhu ke kolísavým úvěrovým ratingům kvůli vysokým nákladům (při rozhodování o prodeji či nákupu) na jejich aktualizaci; domnívá se však, že ratingy tím směřují k procykličnosti a zaostávání za vývojem na finančním trhu;

| 35. | konstatuje, že ratingové agentury by měly používat jasná kritéria pro hodnocení výkonnosti jednotlivých zemí, je si vědom toho, že skutečná úroveň země není mechanickým zvážením těchto faktorů; požaduje, aby toto odvětví objasnilo, jakou metodologii a odhady používá pro porovnání hodnocení jednotlivých států, a aby vysvětlilo odchylky od modelových hodnocení a od předpovědí hlavních mezinárodních finančních institucí; |
| --- | --- |

35.

konstatuje, že ratingové agentury by měly používat jasná kritéria pro hodnocení výkonnosti jednotlivých zemí, je si vědom toho, že skutečná úroveň země není mechanickým zvážením těchto faktorů; požaduje, aby toto odvětví objasnilo, jakou metodologii a odhady používá pro porovnání hodnocení jednotlivých států, a aby vysvětlilo odchylky od modelových hodnocení a od předpovědí hlavních mezinárodních finančních institucí;

| 36. | konstatuje, že podle MMF by ratingy mohly vysvětlit až 70 % rozpětí swapů úvěrového selhání; je znepokojen procyklickými účinky, které mohou ratingy mít, a požaduje, aby se těmto citlivým otázkám věnovala zvláštní pozornost; |
| --- | --- |

36.

konstatuje, že podle MMF by ratingy mohly vysvětlit až 70 % rozpětí swapů úvěrového selhání; je znepokojen procyklickými účinky, které mohou ratingy mít, a požaduje, aby se těmto citlivým otázkám věnovala zvláštní pozornost;

| 37. | je přesvědčen, že za účelem snížení škodlivých náhlých změn cen a rozpětí, které vyplývají ze změn ratingu, by mělo být zrušeno nařízení, jež podřizuje rozhodnutí o koupi nebo prodeji ratingům; |
| --- | --- |

37.

je přesvědčen, že za účelem snížení škodlivých náhlých změn cen a rozpětí, které vyplývají ze změn ratingu, by mělo být zrušeno nařízení, jež podřizuje rozhodnutí o koupi nebo prodeji ratingům;

| 38. | domnívá se, že vzhledem k tomu, že jsou zveřejňovány téměř všechny informace o státních financích, měly by být tyto informace zveřejňovány snadno dostupným, konzistentnějším a srovnatelnějším způsobem, aby byli větší a zasvěcení účastníci trhu vybízeni spoléhat se na svůj vlastní úsudek, pokud jde o hodnocení rizik státních dluhů; |
| --- | --- |

38.

domnívá se, že vzhledem k tomu, že jsou zveřejňovány téměř všechny informace o státních financích, měly by být tyto informace zveřejňovány snadno dostupným, konzistentnějším a srovnatelnějším způsobem, aby byli větší a zasvěcení účastníci trhu vybízeni spoléhat se na svůj vlastní úsudek, pokud jde o hodnocení rizik státních dluhů;

| 39. | je přesvědčen, že vzhledem k účinkům, které mohou mít ratingy státních dluhů na trh, je v této oblasti třeba zvýšit transparentnost metod a důvodů pro rozhodnutí i odpovědnost ratingových agentur, žádá, aby byla vypracována studie, která by do tohoto ratingu zapojila budoucí evropskou agenturu založenou na modelu nadace a budoucí nezávislou evropskou ratingovou agenturu; |
| --- | --- |

39.

je přesvědčen, že vzhledem k účinkům, které mohou mít ratingy státních dluhů na trh, je v této oblasti třeba zvýšit transparentnost metod a důvodů pro rozhodnutí i odpovědnost ratingových agentur, žádá, aby byla vypracována studie, která by do tohoto ratingu zapojila budoucí evropskou agenturu založenou na modelu nadace a budoucí nezávislou evropskou ratingovou agenturu;

| 40. | podporuje rozšířené zveřejňování a vysvětlování metodologií, modelů a klíčových hodnotících předpokladů, které přijaly ratingové agentury, rovněž s ohledem na systémový dopad, který může mít snížení státního dluhu; |
| --- | --- |

40.

podporuje rozšířené zveřejňování a vysvětlování metodologií, modelů a klíčových hodnotících předpokladů, které přijaly ratingové agentury, rovněž s ohledem na systémový dopad, který může mít snížení státního dluhu;

Evropský ratingový index (EURIX)

| 41. | domnívá se, že veřejné informace o průměru stávajících externích ratingů od akreditovaných ratingových agentur jsou hodnotné; navrhuje proto zřídit evropský ratingový index (EURIX), jenž v sobě zahrne všechny ratingy registrovaných ratingových agentur, které jsou na trhu k dispozici; |
| --- | --- |

41.

domnívá se, že veřejné informace o průměru stávajících externích ratingů od akreditovaných ratingových agentur jsou hodnotné; navrhuje proto zřídit evropský ratingový index (EURIX), jenž v sobě zahrne všechny ratingy registrovaných ratingových agentur, které jsou na trhu k dispozici;

Mikroúroveň: podnikový model

Platební modely

| 42. | podporuje v tomto odvětví existenci různých platebních modelů, ale zdůrazňuje, že existují rizika střetu zájmů, které je třeba řešit vhodnými transparentními a regulačními prostředky a nevnucovat žádný nezaručený model; vyzývá na základě nedávných konzultací Komisi k předložení návrhů alternativních a schůdných platebních modelů, na nichž by se podílely emitenti i uživatelé; vyzývá Komisi v tomto ohledu, aby věnovala zvláštní pozornost možnému využití modelu, kdy platí investor, a jeho výhod i nevýhod s cílem učinit rating odolnějším vůči střetu zájmů; |
| --- | --- |

42.

podporuje v tomto odvětví existenci různých platebních modelů, ale zdůrazňuje, že existují rizika střetu zájmů, které je třeba řešit vhodnými transparentními a regulačními prostředky a nevnucovat žádný nezaručený model; vyzývá na základě nedávných konzultací Komisi k předložení návrhů alternativních a schůdných platebních modelů, na nichž by se podílely emitenti i uživatelé; vyzývá Komisi v tomto ohledu, aby věnovala zvláštní pozornost možnému využití modelu, kdy platí investor, a jeho výhod i nevýhod s cílem učinit rating odolnějším vůči střetu zájmů;

| 43. | zastává názor, že pro zajištění kvality hodnocení je zásadní řádné řízení v ratingových agenturách, a od ratingových agentur požaduje úplnou transparentnost, pokud jde o zavedené mechanismy řízení; |
| --- | --- |

43.

zastává názor, že pro zajištění kvality hodnocení je zásadní řádné řízení v ratingových agenturách, a od ratingových agentur požaduje úplnou transparentnost, pokud jde o zavedené mechanismy řízení;

Veřejná odpovědnost, pravomoci a ručení

| 44. | zdůrazňuje, že orgán ESMA odpovídá za provádění a vymáhání souladu ratingových agentur s nařízením (ES) č. 1060/2009; domnívá se, že jsou-li externí ratingy prováděny pro regulační účely, neměly by být chápány pouze jako stanoviska, a že ratingové agentury by měly odpovídat za konzistentní používání stanovené metodiky svých ratingů; doporučuje proto, že by ratingové agentury měly podléhat občanskoprávní odpovědnosti v případě hrubé nedbalosti nebo nesprávného jednání stanovených konzistentně v celé EUa že by Komise měla určit způsoby, jak by členské státy do svého občanského zákoníku tuto občanskoprávní odpovědnost zapracovaly; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že orgán ESMA odpovídá za provádění a vymáhání souladu ratingových agentur s nařízením (ES) č. 1060/2009; domnívá se, že jsou-li externí ratingy prováděny pro regulační účely, neměly by být chápány pouze jako stanoviska, a že ratingové agentury by měly odpovídat za konzistentní používání stanovené metodiky svých ratingů; doporučuje proto, že by ratingové agentury měly podléhat občanskoprávní odpovědnosti v případě hrubé nedbalosti nebo nesprávného jednání stanovených konzistentně v celé EUa že by Komise měla určit způsoby, jak by členské státy do svého občanského zákoníku tuto občanskoprávní odpovědnost zapracovaly;

| 45. | zdůrazňuje, že za investiční rozhodnutí zcela odpovídá účastník na finančním trhu; konstatuje, že centrální archiv (CEREP) zřízený podle nařízení o ratingových agenturách, který ve standardizované formě zveřejní údaje o hodnoceních vydaných ratingovými agenturami registrovanými v EU, také přispěje ke zvýšení odpovědnosti, protože to umožní investorů provést své vlastní posouzení některých ratingových agentur, a tedy bude vytvářet větší tlak na pověst těchto agentur; zdůrazňuje, že tito investoři by měli mít schopnosti účinně řídit rizika pod podmínkou přiměřeného dohledu ze strany správních orgánů; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že za investiční rozhodnutí zcela odpovídá účastník na finančním trhu; konstatuje, že centrální archiv (CEREP) zřízený podle nařízení o ratingových agenturách, který ve standardizované formě zveřejní údaje o hodnoceních vydaných ratingovými agenturami registrovanými v EU, také přispěje ke zvýšení odpovědnosti, protože to umožní investorů provést své vlastní posouzení některých ratingových agentur, a tedy bude vytvářet větší tlak na pověst těchto agentur; zdůrazňuje, že tito investoři by měli mít schopnosti účinně řídit rizika pod podmínkou přiměřeného dohledu ze strany správních orgánů;

| 46. | navrhuje, aby každá registrovaná ratingová agentura každoročně posoudila své ratingové operace a aby tyto informace shrnula v hodnotící zprávě určené orgánu dohledu; navrhuje, aby tyto zprávy pravidelně namátkově kontroloval Evropský orgán pro cenné papíry a trhy s cílem zajistit vysokou kvalitu úvěrových hodnocení; |
| --- | --- |

46.

navrhuje, aby každá registrovaná ratingová agentura každoročně posoudila své ratingové operace a aby tyto informace shrnula v hodnotící zprávě určené orgánu dohledu; navrhuje, aby tyto zprávy pravidelně namátkově kontroloval Evropský orgán pro cenné papíry a trhy s cílem zajistit vysokou kvalitu úvěrových hodnocení;

*

* *

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských zemí. |
| --- | --- |

47.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských zemí.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/31

---

Středa, 8. června 2011Zajištění nezávislého posouzení dopadů

P7_TA(2011)0259

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o zajištění nezávislých posouzení dopadu (2010/2016(INI))

2012/C 380 E/06

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Lisabonskou smlouvu a na Listinu základních práv Evropské unie, které vstoupily v platnost dne 1. prosince 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Lisabonskou smlouvu a na Listinu základních práv Evropské unie, které vstoupily v platnost dne 1. prosince 2009,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. října 2010 o inteligentní regulaci v Evropské unii (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. října 2010 o inteligentní regulaci v Evropské unii (KOM(2010)0543),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. září na 2010 o zlepšení tvorby právních předpisů – 15. roční zpráva Evropské komise v souladu s článkem 9 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. září na 2010 o zlepšení tvorby právních předpisů – 15. roční zpráva Evropské komise v souladu s článkem 9 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2008 o zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2006 podle článku 9 Protokolu o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2008 o zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2006 podle článku 9 Protokolu o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2007 o zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 2005: uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality – 13. výroční zpráva (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2007 o zdokonalení tvorby právních předpisů v roce 2005: uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality – 13. výroční zpráva (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2007 o minimalizaci administrativních nákladů stanovených právními předpisy (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2007 o minimalizaci administrativních nákladů stanovených právními předpisy (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2006 o zdokonalení tvorby právních předpisů 2004: o používání zásady subsidiarity – 12. výroční zpráva (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2006 o zdokonalení tvorby právních předpisů 2004: o používání zásady subsidiarity – 12. výroční zpráva (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. dubna 2004 o posouzení dopadu právních předpisů Společenství a postupů konzultace (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. dubna 2004 o posouzení dopadu právních předpisů Společenství a postupů konzultace (6),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů, která byla mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí uzavřena dne 16. prosince 2003, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů, která byla mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí uzavřena dne 16. prosince 2003,

| — | s ohledem na společný interinstitucionální přístup k posuzování dopadů, na němž se v listopadu 2005 dohodly Evropský parlament, Rada a Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný interinstitucionální přístup k posuzování dopadů, na němž se v listopadu 2005 dohodly Evropský parlament, Rada a Komise,

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 3/2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 3/2010,

| — | s ohledem na výsledky studie o posouzeních dopadu v členských státech EU zadanou Evropským parlamentem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky studie o posouzeních dopadu v členských státech EU zadanou Evropským parlamentem,

| — | s ohledem na obecné směry Komise pro posuzování dopadů ze dne 15. ledna 2009 a na jejich přílohy (SEK(2009)0092), |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné směry Komise pro posuzování dopadů ze dne 15. ledna 2009 a na jejich přílohy (SEK(2009)0092),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. června 2002 o posuzování dopadů (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. června 2002 o posuzování dopadů (KOM(2002)0276),

| — | s ohledem na rámcovou dohodu Parlamentu a Komise ze dne 20. října 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcovou dohodu Parlamentu a Komise ze dne 20. října 2010,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2010 nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace: konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“ (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2010 nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace: konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“ (KOM(2010)0614),

| — | s ohledem na zprávu výboru pro posuzování dopadů za rok 2010 ze dne 24. ledna 2011 (SEK(2011)0126), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu výboru pro posuzování dopadů za rok 2010 ze dne 24. ledna 2011 (SEK(2011)0126),

| — | s ohledem na dopis předsedkyně Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ze dne 16. listopadu 2010 adresovaný zpravodajce o zkušenostech získaných z posouzení dopadu, pokud jde o prodloužení mateřské dovolené na 20 týdnů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis předsedkyně Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ze dne 16. listopadu 2010 adresovaný zpravodajce o zkušenostech získaných z posouzení dopadu, pokud jde o prodloužení mateřské dovolené na 20 týdnů,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7–0159/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7–0159/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že v posouzeních dopadu jsou systematicky hodnoceny očekávané důsledky zákonodárné činnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v posouzeních dopadu jsou systematicky hodnoceny očekávané důsledky zákonodárné činnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že vytvoření transparentního, jasného, účinného a vysoce kvalitního právního prostředí by mělo patřit k prvořadým cílům politiky Evropské unie, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vytvoření transparentního, jasného, účinného a vysoce kvalitního právního prostředí by mělo patřit k prvořadým cílům politiky Evropské unie,

| C. | vzhledem k tomu, že posouzení dopadu přispívají k všeobecnému zvyšování kvality právních předpisů EU ve smyslu zlepšování zákonodárné činnosti, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že posouzení dopadu přispívají k všeobecnému zvyšování kvality právních předpisů EU ve smyslu zlepšování zákonodárné činnosti,

| D. | vzhledem k tomu, že problémy při provádění a uplatňování platného práva Unie lze mimo jiné zdůvodnit nízkou kvalitou legislativních textů, za což společně zodpovídají všechny evropské zákonodárné orgány, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že problémy při provádění a uplatňování platného práva Unie lze mimo jiné zdůvodnit nízkou kvalitou legislativních textů, za což společně zodpovídají všechny evropské zákonodárné orgány,

| E. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva obsahuje horizontální sociální a environmentální doložky (články 9 a 11 SFEU), které musí být zohledňovány při určování a provádění politik a činností Unie a vyžadují hloubkovou analýzu sociálních a environmentálních důsledků jakéhokoli návrhu právního předpisu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva obsahuje horizontální sociální a environmentální doložky (články 9 a 11 SFEU), které musí být zohledňovány při určování a provádění politik a činností Unie a vyžadují hloubkovou analýzu sociálních a environmentálních důsledků jakéhokoli návrhu právního předpisu,

| F. | vzhledem k tomu, že posouzení dopadu prováděná při schvalování nových zákonů a zjednodušování a přepracovávání platných právních předpisů může sloužit k lepšímu posouzení jejich sociálních, hospodářských, ekologických a zdravotních důsledků, a tak může přispět k odbourání zbytečných administrativních úkonů a zajistit soudržnost politik EU při plnění obecných cílů stanovených Evropskou radou, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že posouzení dopadu prováděná při schvalování nových zákonů a zjednodušování a přepracovávání platných právních předpisů může sloužit k lepšímu posouzení jejich sociálních, hospodářských, ekologických a zdravotních důsledků, a tak může přispět k odbourání zbytečných administrativních úkonů a zajistit soudržnost politik EU při plnění obecných cílů stanovených Evropskou radou,

| G. | vzhledem k tomu, že Výbor pro posuzování dopadů je Komisí považován za nezávislý, i když je podřízen předsedovi Komise, skládá se z vysokých úředníků několika generálních ředitelství a předsedá mu zástupce generálního tajemníka; vzhledem k tomu, že to vede ke zkreslování informací, a tedy k porušování nezbytné neutrality, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Výbor pro posuzování dopadů je Komisí považován za nezávislý, i když je podřízen předsedovi Komise, skládá se z vysokých úředníků několika generálních ředitelství a předsedá mu zástupce generálního tajemníka; vzhledem k tomu, že to vede ke zkreslování informací, a tedy k porušování nezbytné neutrality,

| H. | vzhledem k tomu, že se několikrát vyslovil pro zadávání nezávislých posouzení dopadů v Evropské unii, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se několikrát vyslovil pro zadávání nezávislých posouzení dopadů v Evropské unii,

| I. | vzhledem k tomu, že posouzení dopadů prováděná Komisí nedosahují stabilní kvality a že spíše slouží ke zdůvodnění legislativního návrhu než k objektivnímu posouzení skutečností, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že posouzení dopadů prováděná Komisí nedosahují stabilní kvality a že spíše slouží ke zdůvodnění legislativního návrhu než k objektivnímu posouzení skutečností,

| J. | vzhledem k tomu, že posouzení dopadů mohou být používána k vytváření zbytečných byrokratických překážek bránících dalšímu rozvoji nebo vstupu evropských právních předpisů a politik v platnost, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že posouzení dopadů mohou být používána k vytváření zbytečných byrokratických překážek bránících dalšímu rozvoji nebo vstupu evropských právních předpisů a politik v platnost,

| K. | vzhledem k tomu, že se Parlament, Rada a Komise v interinstitucionální dohodě ze dne 16. prosince 2003 a ve společném interinstitucionálním přístupu k posuzování dopadů z listopadu 2005 a Parlament a Komise v rámcové dohodě ze dne 20. října 2010 zavázaly k tomu, že vypracují program pro zdokonalení tvorby právních předpisů, a že tyto dokumenty obsahují konkrétní návrhy na zlepšení posouzení dopadu, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že se Parlament, Rada a Komise v interinstitucionální dohodě ze dne 16. prosince 2003 a ve společném interinstitucionálním přístupu k posuzování dopadů z listopadu 2005 a Parlament a Komise v rámcové dohodě ze dne 20. října 2010 zavázaly k tomu, že vypracují program pro zdokonalení tvorby právních předpisů, a že tyto dokumenty obsahují konkrétní návrhy na zlepšení posouzení dopadu,

| L. | vzhledem k tomu, že Komise zaujala nový přístup k průmyslové politice, v jehož rámci mají být všechny politické návrhy se značným dopadem na hospodářství důkladně analyzovány s ohledem na jejich důsledky pro konkurenceschopnost, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Komise zaujala nový přístup k průmyslové politice, v jehož rámci mají být všechny politické návrhy se značným dopadem na hospodářství důkladně analyzovány s ohledem na jejich důsledky pro konkurenceschopnost,

Obecné požadavky na posouzení dopadu prováděná na úrovni EU

| 1. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu významně pomáhají zdokonalovat tvorbu právních předpisů během celého legislativního cyklu a že by je evropští zákonodárci měli v budoucnu více využívat, aby mohli lépe posoudit hospodářské, sociální, environmentální a zdravotní důsledky různých možností postupu, které se jim nabízejí, a jejich dopady na základní práva občanů, přičemž však musí mít na paměti, že analýza nákladů a přínosů představuje pouze jedno z kritérií; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu významně pomáhají zdokonalovat tvorbu právních předpisů během celého legislativního cyklu a že by je evropští zákonodárci měli v budoucnu více využívat, aby mohli lépe posoudit hospodářské, sociální, environmentální a zdravotní důsledky různých možností postupu, které se jim nabízejí, a jejich dopady na základní práva občanů, přičemž však musí mít na paměti, že analýza nákladů a přínosů představuje pouze jedno z kritérií;

| 2. | vítá sdělení o inteligentní regulaci a zdůrazňuje, že posuzování dopadů by mělo hrát klíčovou úlohu v celém legislativním cyklu počínaje vypracováním návrhu, přes uplatňování a prosazování právních předpisů, až po jejich vyhodnocení a revizi; zdůrazňuje význam dobře zváženého a plně informovaného rozhodování ve fázi, v níž jsou vytvářeny legislativní návrhy, protože tak lze zvýšit kvalitu výsledných dokumentů a zkrátit legislativní proces; |
| --- | --- |

2.

vítá sdělení o inteligentní regulaci a zdůrazňuje, že posuzování dopadů by mělo hrát klíčovou úlohu v celém legislativním cyklu počínaje vypracováním návrhu, přes uplatňování a prosazování právních předpisů, až po jejich vyhodnocení a revizi; zdůrazňuje význam dobře zváženého a plně informovaného rozhodování ve fázi, v níž jsou vytvářeny legislativní návrhy, protože tak lze zvýšit kvalitu výsledných dokumentů a zkrátit legislativní proces;

| 3. | zdůrazňuje potřebu důkladných posouzení dopadu, která jsou základním předpokladem pro vysokou kvalitu, správné provedení ve vnitrostátním právu, uplatňování a prosazování právních předpisů; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje potřebu důkladných posouzení dopadu, která jsou základním předpokladem pro vysokou kvalitu, správné provedení ve vnitrostátním právu, uplatňování a prosazování právních předpisů;

| 4. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí za žádných okolností nahradit politický dialog a demokratický rozhodovací proces zákonodárce, nýbrž že slouží pouze k odborné přípravě politického rozhodnutí; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí za žádných okolností nahradit politický dialog a demokratický rozhodovací proces zákonodárce, nýbrž že slouží pouze k odborné přípravě politického rozhodnutí;

| 5. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu by měla vznikat v raných fázích legislativního procesu; zdůrazňuje, že by měla být zcela nezávislá a vždy se opírat o objektivní a podloženou analýzu možných důsledků; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu by měla vznikat v raných fázích legislativního procesu; zdůrazňuje, že by měla být zcela nezávislá a vždy se opírat o objektivní a podloženou analýzu možných důsledků;

| 6. | zdůrazňuje, že v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů se spolutvůrci právních předpisů zavázali, že před přijetím jakékoli podstatné změny právního předpisu provedou příslušné posouzení dopadu, pokud usoudí, že je z hlediska legislativního procesu přiměřené a potřebné; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů se spolutvůrci právních předpisů zavázali, že před přijetím jakékoli podstatné změny právního předpisu provedou příslušné posouzení dopadu, pokud usoudí, že je z hlediska legislativního procesu přiměřené a potřebné;

| 7. | domnívá se, že má-li být zajištěna nezávislost a objektivita, je vhodné a nutné do posouzení dopadu zapojit externí odborníky ze všech relevantních oblastí politiky a zainteresované strany; v této souvislosti upozorňuje na zásadní rozdíl mezi veřejnou konzultací a nezávislým posouzením dopadu; upozorňuje na to, že konečný výsledek a kontrola použité metody a kvality posouzení dopadu by měly i nadále zůstat v působnosti orgánů Evropské unie s cílem zajistit konstantně vysokou úroveň; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že má-li být zajištěna nezávislost a objektivita, je vhodné a nutné do posouzení dopadu zapojit externí odborníky ze všech relevantních oblastí politiky a zainteresované strany; v této souvislosti upozorňuje na zásadní rozdíl mezi veřejnou konzultací a nezávislým posouzením dopadu; upozorňuje na to, že konečný výsledek a kontrola použité metody a kvality posouzení dopadu by měly i nadále zůstat v působnosti orgánů Evropské unie s cílem zajistit konstantně vysokou úroveň;

| 8. | žádá, aby byla posouzení dopadu prováděna co nejtransparentněji – včetně včasného zveřejňování komplexních plánů navrhovaných právních předpisů – s cílem zajistit rovný přístup všech zúčastněných stran k legislativnímu postupu; domnívá se proto, že by současné období stanovené ke konzultaci Komise mělo být prodlouženo na 12 týdnů; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby byla posouzení dopadu prováděna co nejtransparentněji – včetně včasného zveřejňování komplexních plánů navrhovaných právních předpisů – s cílem zajistit rovný přístup všech zúčastněných stran k legislativnímu postupu; domnívá se proto, že by současné období stanovené ke konzultaci Komise mělo být prodlouženo na 12 týdnů;

| 9. | je toho názoru, že by nemělo být možné, aby posouzení dopadů v případě projektů nebo právních předpisů financovaných veřejnými orgány nebo jejich závislými subjekty prováděl nebo schvaloval dotyčný orgán; |
| --- | --- |

9.

je toho názoru, že by nemělo být možné, aby posouzení dopadů v případě projektů nebo právních předpisů financovaných veřejnými orgány nebo jejich závislými subjekty prováděl nebo schvaloval dotyčný orgán;

| 10. | domnívá se, že je nezbytné, aby členské státy kontrolovaly posouzení dopadu ex ante s cílem posoudit účinky navrhovaných právních předpisů na vnitrostátní právo a veřejné politiky; žádá rovněž, aby se provádělo obsáhlejší hodnocení ex post a aby se lépe zvážilo zahrnutí povinných srovnávacích tabulek, aby se zajistilo správné uplatňování právních předpisů EU členskými státy a splnění jejich cílů; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že je nezbytné, aby členské státy kontrolovaly posouzení dopadu ex ante s cílem posoudit účinky navrhovaných právních předpisů na vnitrostátní právo a veřejné politiky; žádá rovněž, aby se provádělo obsáhlejší hodnocení ex post a aby se lépe zvážilo zahrnutí povinných srovnávacích tabulek, aby se zajistilo správné uplatňování právních předpisů EU členskými státy a splnění jejich cílů;

| 11. | domnívá se, že posouzení dopadů je vhodným nástrojem pro ověření relevantnosti návrhů Komise, a zejména dodržování zásad subsidiarity a proporcionality, a pro lepší vysvětlení důvodů pro výběr daného opatření spolutvůrcům právních předpisů a široké veřejnosti; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že posouzení dopadů je vhodným nástrojem pro ověření relevantnosti návrhů Komise, a zejména dodržování zásad subsidiarity a proporcionality, a pro lepší vysvětlení důvodů pro výběr daného opatření spolutvůrcům právních předpisů a široké veřejnosti;

| 12. | zdůrazňuje, že klíčovými prvky dobrého posouzení dopadu jsou odhalení problému, konzultace s dotčenými stranami, stanovení cílů a vypracování strategických variant postupu; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že klíčovými prvky dobrého posouzení dopadu jsou odhalení problému, konzultace s dotčenými stranami, stanovení cílů a vypracování strategických variant postupu;

| 13. | považuje za důležité, aby nové legislativní návrhy vždy doprovázelo posouzení dopadu; poukazuje na to, že tato zásada se může vztahovat i na zjednodušení a přepracování právních předpisů EU a případně i na akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření ve smyslu ustanovení článků 290 a 291 SFEU; |
| --- | --- |

13.

považuje za důležité, aby nové legislativní návrhy vždy doprovázelo posouzení dopadu; poukazuje na to, že tato zásada se může vztahovat i na zjednodušení a přepracování právních předpisů EU a případně i na akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření ve smyslu ustanovení článků 290 a 291 SFEU;

| 14. | považuje posouzení dopadu za „živý dokument“, který je součástí legislativního procesu; zdůrazňuje, že je nutné zajistit dostatečnou flexibilitu, aby bylo v průběhu legislativního procesu možné vypracovat další posouzení dopadu; |
| --- | --- |

14.

považuje posouzení dopadu za „živý dokument“, který je součástí legislativního procesu; zdůrazňuje, že je nutné zajistit dostatečnou flexibilitu, aby bylo v průběhu legislativního procesu možné vypracovat další posouzení dopadu;

| 15. | žádá, aby se posouzení dopadu nesoustřeďovala výhradně na analýzu nákladů a přínosů, ale aby v souladu se zásadou integrovaného přístupu zohledňovala celou řadu kritérií tak, aby zákonodárce získal o dané problematice co nejucelenější představu; v této souvislosti upozorňuje na hospodářské, sociální a environmentální aspekty uvedené v interinstitucionální dohodě ze dne 16. prosince 2003 a ve společném interinstitucionálním přístupu z listopadu 2005, které by měly být shrnuty v jednom posudku; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba zajistit soudržnost mezi politikami a činnostmi Evropské unie a současně zohlednit všechny její cíle a zajistit dodržování zásady svěření pravomocí podle článku 7 SFEU; |
| --- | --- |

15.

žádá, aby se posouzení dopadu nesoustřeďovala výhradně na analýzu nákladů a přínosů, ale aby v souladu se zásadou integrovaného přístupu zohledňovala celou řadu kritérií tak, aby zákonodárce získal o dané problematice co nejucelenější představu; v této souvislosti upozorňuje na hospodářské, sociální a environmentální aspekty uvedené v interinstitucionální dohodě ze dne 16. prosince 2003 a ve společném interinstitucionálním přístupu z listopadu 2005, které by měly být shrnuty v jednom posudku; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba zajistit soudržnost mezi politikami a činnostmi Evropské unie a současně zohlednit všechny její cíle a zajistit dodržování zásady svěření pravomocí podle článku 7 SFEU;

| 16. | žádá, aby posouzení dopadu vždy obsahovala analýzu nákladů a přínosů, tj. posouzení efektivnosti nákladů všech programů a opatření s výdaji, a případných důsledků pro malé a střední podniky; v této souvislosti žádá, aby se důsledně prováděl test dopadů na malé a střední podniky, jak je požadováno v dokumentu Small Business Act z roku 2008; v tomto ohledu připomíná, že v souvislosti s každým právním předpisem, který ukládá povinnosti malým a středním podnikům, by se měly pečlivě posoudit stávající právní předpisy za účelem snížení celkové regulační zátěže pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

16.

žádá, aby posouzení dopadu vždy obsahovala analýzu nákladů a přínosů, tj. posouzení efektivnosti nákladů všech programů a opatření s výdaji, a případných důsledků pro malé a střední podniky; v této souvislosti žádá, aby se důsledně prováděl test dopadů na malé a střední podniky, jak je požadováno v dokumentu Small Business Act z roku 2008; v tomto ohledu připomíná, že v souvislosti s každým právním předpisem, který ukládá povinnosti malým a středním podnikům, by se měly pečlivě posoudit stávající právní předpisy za účelem snížení celkové regulační zátěže pro malé a střední podniky;

| 17. | žádá, aby všechny nové politické návrhy, které budou mít značné důsledky pro konkurenceschopnost průmyslu, byly v rámci posouzení dopadu podrobovány důkladné analýze; dále žádá, aby bylo následně posouzeno, jaké důsledky mají právní předpisy EU pro konkurenceschopnost evropského hospodářství; upozorňuje na to, že s takovým postupem počítá také Komise ve svém sdělení o integrované průmyslové politice v době globalizace; |
| --- | --- |

17.

žádá, aby všechny nové politické návrhy, které budou mít značné důsledky pro konkurenceschopnost průmyslu, byly v rámci posouzení dopadu podrobovány důkladné analýze; dále žádá, aby bylo následně posouzeno, jaké důsledky mají právní předpisy EU pro konkurenceschopnost evropského hospodářství; upozorňuje na to, že s takovým postupem počítá také Komise ve svém sdělení o integrované průmyslové politice v době globalizace;

| 18. | zdůrazňuje, že před předložením návrhu nového právního předpisu je nutné vyvodit důsledky z posouzení platných právních předpisů provedeného ex post a z analýzy příslušné judikatury Soudního dvora a zahájit řádnou diskuzi o strategických možnostech, které jsou k dispozici v určité oblasti politik; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že před předložením návrhu nového právního předpisu je nutné vyvodit důsledky z posouzení platných právních předpisů provedeného ex post a z analýzy příslušné judikatury Soudního dvora a zahájit řádnou diskuzi o strategických možnostech, které jsou k dispozici v určité oblasti politik;

| 19. | žádá, aby se posouzení dopadu na úrovni EU zabývala i otázkou evropské přidané hodnoty, tj. jakých úspor lze dosáhnout v případě celoevropského řešení, případně jaké další náklady vzniknou členským státům, pokud by nebylo přijato řešení na úrovni EU; |
| --- | --- |

19.

žádá, aby se posouzení dopadu na úrovni EU zabývala i otázkou evropské přidané hodnoty, tj. jakých úspor lze dosáhnout v případě celoevropského řešení, případně jaké další náklady vzniknou členským státům, pokud by nebylo přijato řešení na úrovni EU;

| 20. | domnívá se, že v rámci posouzení dopadu by měly být zhodnoceny i důsledky pro hospodářská partnerství EU a důsledky výběru specifické evropské normy místo mezinárodní normy; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že v rámci posouzení dopadu by měly být zhodnoceny i důsledky pro hospodářská partnerství EU a důsledky výběru specifické evropské normy místo mezinárodní normy;

| 21. | zdůrazňuje, že v posouzeních dopadu se musí v plné míře zvážit všechny alternativy, které mají zákonodárci k dispozici, a že by vždy měla být i vážně prozkoumána možnost, kdy by zákonodárce nezahájil činnost; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že v posouzeních dopadu se musí v plné míře zvážit všechny alternativy, které mají zákonodárci k dispozici, a že by vždy měla být i vážně prozkoumána možnost, kdy by zákonodárce nezahájil činnost;

| 22. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí zvyšovat administrativní zátěž a zbytečně prodlužovat legislativní postup; na posouzení dopadu však musí být vyhrazen dostatek času, aby bylo možné získat spolehlivý výsledek; dále v této souvislosti zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí být účelově využívána k zablokování nevítaných právních předpisů; důrazně proto žádá, aby byly vytvořeny technické a administrativní předpoklady pro to, aby bylo možné provádět posouzení dopadu pohotově a v krátké lhůtě, např. pomocí nástrojů, jako jsou rámcové dohody a zrychlená výběrová řízení, a optimálním využíváním zdrojů; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí zvyšovat administrativní zátěž a zbytečně prodlužovat legislativní postup; na posouzení dopadu však musí být vyhrazen dostatek času, aby bylo možné získat spolehlivý výsledek; dále v této souvislosti zdůrazňuje, že posouzení dopadu nesmí být účelově využívána k zablokování nevítaných právních předpisů; důrazně proto žádá, aby byly vytvořeny technické a administrativní předpoklady pro to, aby bylo možné provádět posouzení dopadu pohotově a v krátké lhůtě, např. pomocí nástrojů, jako jsou rámcové dohody a zrychlená výběrová řízení, a optimálním využíváním zdrojů;

| 23. | v duchu přístupu založeného na osvědčených postupech vyzývá k využití zkušeností jiných zemí, v nichž se již léta provádějí posouzení dopadu, s cílem zlepšit posouzení dopadu na úrovni Evropské unie; |
| --- | --- |

23.

v duchu přístupu založeného na osvědčených postupech vyzývá k využití zkušeností jiných zemí, v nichž se již léta provádějí posouzení dopadu, s cílem zlepšit posouzení dopadu na úrovni Evropské unie;

| 24. | žádá, aby byla posouzení dopadu během celého legislativního procesu aktualizována tak, aby zohledňovala změny, k nimž v jeho průběhu došlo; |
| --- | --- |

24.

žádá, aby byla posouzení dopadu během celého legislativního procesu aktualizována tak, aby zohledňovala změny, k nimž v jeho průběhu došlo;

| 25. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu by měla být prováděna nejen před schválením legislativního textu (ex ante), ale i poté (ex post); zdůrazňuje, že posouzení ex post jsou nutná k přesnějšímu vyhodnocení toho, zda byly skutečně dosaženy cíle dané právní normy a zda je třeba tento právní předpis upravit, případně zda ho lze ponechat v jeho stávající podobě; nicméně zdůrazňuje, že posouzení dopadu ex post by nikdy neměla nahradit povinnost Komise coby „ochránce smluv“ účinně a včas sledovat uplatňování práva Unie členskými státy; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu by měla být prováděna nejen před schválením legislativního textu (ex ante), ale i poté (ex post); zdůrazňuje, že posouzení ex post jsou nutná k přesnějšímu vyhodnocení toho, zda byly skutečně dosaženy cíle dané právní normy a zda je třeba tento právní předpis upravit, případně zda ho lze ponechat v jeho stávající podobě; nicméně zdůrazňuje, že posouzení dopadu ex post by nikdy neměla nahradit povinnost Komise coby „ochránce smluv“ účinně a včas sledovat uplatňování práva Unie členskými státy;

| 26. | zdůrazňuje, že hlavní zodpovědnost za vypracování kvalitních posouzení dopadu svých návrhů nese Komise v rámci uplatňování svého práva iniciativy v souladu se Smlouvou; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že hlavní zodpovědnost za vypracování kvalitních posouzení dopadu svých návrhů nese Komise v rámci uplatňování svého práva iniciativy v souladu se Smlouvou;

Potenciál Evropské komise ke zlepšení

| 27. | uznává, že Komise v uplynulých letech posouzení dopadu optimalizovala, zdůrazňuje však, že jsou zapotřebí další zlepšení; |
| --- | --- |

27.

uznává, že Komise v uplynulých letech posouzení dopadu optimalizovala, zdůrazňuje však, že jsou zapotřebí další zlepšení;

| 28. | v této souvislosti připomíná, že Komise v roce 2006 ustavila výbor pro posuzování dopadu (Impact Assessment Board – IAB), který odpovídá především za další propracování posouzení dopadů prováděných Komisí; |
| --- | --- |

28.

v této souvislosti připomíná, že Komise v roce 2006 ustavila výbor pro posuzování dopadu (Impact Assessment Board – IAB), který odpovídá především za další propracování posouzení dopadů prováděných Komisí;

| 29. | zdůrazňuje, že členové IAB jsou nezávislí pouze formálně, protože jsou v současné době jmenováni předsedou Komise a řídí se jeho pokyny; z tohoto důvodu nelze hovořit o naprosté nezávislosti; žádá proto, aby členové IAB byli před svým jmenováním prověřeni Evropským parlamentem a Radou a aby v budoucnu nepodléhali pokynům předsedy Komise; žádá, aby IAB a odborníci jednali v rámci veřejného pověření co nejtransparentněji, aby jejich nezávislost mohla být ověřována v praxi; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že členové IAB jsou nezávislí pouze formálně, protože jsou v současné době jmenováni předsedou Komise a řídí se jeho pokyny; z tohoto důvodu nelze hovořit o naprosté nezávislosti; žádá proto, aby členové IAB byli před svým jmenováním prověřeni Evropským parlamentem a Radou a aby v budoucnu nepodléhali pokynům předsedy Komise; žádá, aby IAB a odborníci jednali v rámci veřejného pověření co nejtransparentněji, aby jejich nezávislost mohla být ověřována v praxi;

| 30. | dále žádá, aby se na činnosti IAB podíleli odborníci ze všech oblastí politik a všechny dotčené zainteresované strany; žádá, aby tito odborníci nebyli z řad zaměstnanců Komise a aby nebyli vázáni žádnými pokyny; |
| --- | --- |

30.

dále žádá, aby se na činnosti IAB podíleli odborníci ze všech oblastí politik a všechny dotčené zainteresované strany; žádá, aby tito odborníci nebyli z řad zaměstnanců Komise a aby nebyli vázáni žádnými pokyny;

| 31. | žádá, aby byl do celého procesu posouzení dopadu i do práce IAB od počátku a plně zapojen Evropský parlament a zejména jeho příslušné výbory, např. předáváním informací a prozatímních zpráv; vyzývá Komisi, aby spolu s legislativním návrhem předložila Parlamentu a Radě dvou- až čtyřstránkový souhrn s celkovým posouzením dopadu, případně s uvedením důvodů, proč toto posouzení nebylo vypracováno, s cílem ověřit, že toto posouzení pojednává o všech relevantních otázkách nezávisle a neovlivňuje výsledek vlastního hodnocení; |
| --- | --- |

31.

žádá, aby byl do celého procesu posouzení dopadu i do práce IAB od počátku a plně zapojen Evropský parlament a zejména jeho příslušné výbory, např. předáváním informací a prozatímních zpráv; vyzývá Komisi, aby spolu s legislativním návrhem předložila Parlamentu a Radě dvou- až čtyřstránkový souhrn s celkovým posouzením dopadu, případně s uvedením důvodů, proč toto posouzení nebylo vypracováno, s cílem ověřit, že toto posouzení pojednává o všech relevantních otázkách nezávisle a neovlivňuje výsledek vlastního hodnocení;

| 32. | shledává, že by Komise při posuzování dopadu měla spolupracovat také s členskými státy, neboť tyto státy musejí později provádět směrnice ve vnitrostátním právu a vnitrostátní orgány mají zpravidla lepší přehled o tom, jak se právní předpisy osvědčí v praxi; |
| --- | --- |

32.

shledává, že by Komise při posuzování dopadu měla spolupracovat také s členskými státy, neboť tyto státy musejí později provádět směrnice ve vnitrostátním právu a vnitrostátní orgány mají zpravidla lepší přehled o tom, jak se právní předpisy osvědčí v praxi;

| 33. | zdůrazňuje, že odpovědnost za inteligentní regulaci založenou na komplexním a objektivním posouzení dopadu nesou i nadále společně evropské orgány, a že tedy Komise musí zohledňovat připomínky Evropského parlamentu, Výboru regionů, Evropského hospodářského a sociálního výboru a členských států; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že odpovědnost za inteligentní regulaci založenou na komplexním a objektivním posouzení dopadu nesou i nadále společně evropské orgány, a že tedy Komise musí zohledňovat připomínky Evropského parlamentu, Výboru regionů, Evropského hospodářského a sociálního výboru a členských států;

| 34. | poukazuje na to, že před definitivním přijetím posouzení dopadu by měly být jeho předběžné výsledky vždy externě přezkoumány; žádá, aby závěry tohoto přezkumu byly veřejně přístupné; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že před definitivním přijetím posouzení dopadu by měly být jeho předběžné výsledky vždy externě přezkoumány; žádá, aby závěry tohoto přezkumu byly veřejně přístupné;

| 35. | připomíná kritickou připomínku Evropského účetního dvora, že Komise zahajuje některé legislativní iniciativy, aniž by byl uzavřen proces posouzení dopadu; upozorňuje dále na kritiku, že ne všem politickým možnostem se dostává stejné pozornosti; zdůrazňuje, že při posuzování dopadu musí být plně zohledněny všechny politické možnosti; |
| --- | --- |

35.

připomíná kritickou připomínku Evropského účetního dvora, že Komise zahajuje některé legislativní iniciativy, aniž by byl uzavřen proces posouzení dopadu; upozorňuje dále na kritiku, že ne všem politickým možnostem se dostává stejné pozornosti; zdůrazňuje, že při posuzování dopadu musí být plně zohledněny všechny politické možnosti;

| 36. | v zájmu větší transparentnosti žádá zveřejnění jmen všech odborníků a dalších zúčastněných stran, které se podílejí na posuzování dopadu, a prohlášení o jejich zájmech; |
| --- | --- |

36.

v zájmu větší transparentnosti žádá zveřejnění jmen všech odborníků a dalších zúčastněných stran, které se podílejí na posuzování dopadu, a prohlášení o jejich zájmech;

| 37. | v souvislosti s veřejnými konzultacemi žádá, aby byli zástupci zainteresovaných stran o plánovaných konzultacích zavčas informováni; dále žádá, aby měly zainteresované strany v rámci veřejných konzultací příležitost se k posouzení dopadu vyjádřit, a sice s dostatečným předstihem před zveřejněním návrhu Komise; |
| --- | --- |

37.

v souvislosti s veřejnými konzultacemi žádá, aby byli zástupci zainteresovaných stran o plánovaných konzultacích zavčas informováni; dále žádá, aby měly zainteresované strany v rámci veřejných konzultací příležitost se k posouzení dopadu vyjádřit, a sice s dostatečným předstihem před zveřejněním návrhu Komise;

| 38. | žádá Komisi, aby používala pouze spolehlivé a porovnatelné údaje; |
| --- | --- |

38.

žádá Komisi, aby používala pouze spolehlivé a porovnatelné údaje;

| 39. | vyzývá Komisi, aby se ve svých posouzeních dopadu systematicky zabývala administrativní zátěží vyplývající z legislativních návrhů a aby vždy jasně uvedla, která z hodnocených možností nejefektivněji odstraňuje administrativní zátěž, případně která zavádí nejméně nových administrativních povinností; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi, aby se ve svých posouzeních dopadu systematicky zabývala administrativní zátěží vyplývající z legislativních návrhů a aby vždy jasně uvedla, která z hodnocených možností nejefektivněji odstraňuje administrativní zátěž, případně která zavádí nejméně nových administrativních povinností;

| 40. | poukazuje na to, že jsou-li výsledky posouzení dopadu předkládány současně s legislativním návrhem, budí to dojem, že posouzení dopadu slouží v první řadě ke zdůvodnění návrhu Komise; nabádá proto ke včasnému zveřejňování dokumentů v každé fázi legislativního postupu, včetně zveřejnění konečného posouzení dopadu Komise, jak ho schválil výbor IAB, ještě před zahájením konzultací mezi útvary; |
| --- | --- |

40.

poukazuje na to, že jsou-li výsledky posouzení dopadu předkládány současně s legislativním návrhem, budí to dojem, že posouzení dopadu slouží v první řadě ke zdůvodnění návrhu Komise; nabádá proto ke včasnému zveřejňování dokumentů v každé fázi legislativního postupu, včetně zveřejnění konečného posouzení dopadu Komise, jak ho schválil výbor IAB, ještě před zahájením konzultací mezi útvary;

| 41. | navrhuje, aby Komise každé hotové posouzení dopadu zveřejnila ve zvláštní publikační řadě, aby je mohla veřejnost jednoduše konzultovat na internetové stránce vyhrazené pro tyto účely a odvolávat se na ně; |
| --- | --- |

41.

navrhuje, aby Komise každé hotové posouzení dopadu zveřejnila ve zvláštní publikační řadě, aby je mohla veřejnost jednoduše konzultovat na internetové stránce vyhrazené pro tyto účely a odvolávat se na ně;

| 42. | žádá Komisi, aby přijaté právní předpisy hodnotila ex post; znovu však zdůrazňuje, že posouzení dopadu ex post by nikdy neměla nahradit výše uvedenou povinnost Komise sledovat uplatňování práva Unie členskými státy; |
| --- | --- |

42.

žádá Komisi, aby přijaté právní předpisy hodnotila ex post; znovu však zdůrazňuje, že posouzení dopadu ex post by nikdy neměla nahradit výše uvedenou povinnost Komise sledovat uplatňování práva Unie členskými státy;

| 43. | vyzývá Komisi, aby vypracovala zevrubná stanoviska k posouzením dopadu provedeným Parlamentem; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby vypracovala zevrubná stanoviska k posouzením dopadu provedeným Parlamentem;

Potenciál Evropského parlamentu ke zlepšení

| 44. | žádá své výbory, aby důsledněji používaly již existující nástroj parlamentního posouzení dopadu; připomíná, že pro posuzování dopadu byla vytvořena zvláštní rozpočtová položka; posouzení dopadu ze strany Parlamentu považuje za zvlášť důležité v případě podstatných změn původního návrhu; |
| --- | --- |

44.

žádá své výbory, aby důsledněji používaly již existující nástroj parlamentního posouzení dopadu; připomíná, že pro posuzování dopadu byla vytvořena zvláštní rozpočtová položka; posouzení dopadu ze strany Parlamentu považuje za zvlášť důležité v případě podstatných změn původního návrhu;

| 45. | dále připomíná, že posouzení dopadu nemusí být nutně součástí časově náročné studie, ale může mít i formu vymezených studií, seminářů a slyšení odborníků; |
| --- | --- |

45.

dále připomíná, že posouzení dopadu nemusí být nutně součástí časově náročné studie, ale může mít i formu vymezených studií, seminářů a slyšení odborníků;

| 46. | domnívá se, že Parlament by měl ve svých legislativních usneseních soustavně uvádět standardní právní východisko, jež by obsahovalo odkazy na všechna posouzení dopadu vypracovaná orgány EU v oblastech, které se týkají dané legislativy; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že Parlament by měl ve svých legislativních usneseních soustavně uvádět standardní právní východisko, jež by obsahovalo odkazy na všechna posouzení dopadu vypracovaná orgány EU v oblastech, které se týkají dané legislativy;

| 47. | poukazuje na skutečnost, že EP a jeho výbory již mají k dispozici mechanismy pro přezkum posouzení dopadu vypracovaných Komisí; domnívá se, že pokud by Komise předkládala příslušným výborům posouzení dopadu, byl by to hodnotný příspěvek pro přezkum prováděný v Parlamentu; konstatuje, že tento přezkum může mít různé podoby, včetně doplňkových posouzení dopadu. hloubkovějších analýz, přezkumu posouzení dopadu Komise vypracovaného externími odborníky a mimořádných schůzí s nezávislými znalci; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba soustavně zdokonalovat práci tematických oddělení EP; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na skutečnost, že EP a jeho výbory již mají k dispozici mechanismy pro přezkum posouzení dopadu vypracovaných Komisí; domnívá se, že pokud by Komise předkládala příslušným výborům posouzení dopadu, byl by to hodnotný příspěvek pro přezkum prováděný v Parlamentu; konstatuje, že tento přezkum může mít různé podoby, včetně doplňkových posouzení dopadu. hloubkovějších analýz, přezkumu posouzení dopadu Komise vypracovaného externími odborníky a mimořádných schůzí s nezávislými znalci; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba soustavně zdokonalovat práci tematických oddělení EP;

| 48. | zdůrazňuje, že parlamentní posouzení dopadu lze chápat jako opravný prostředek k posouzením dopadu vypracovaným Komisí; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje, že parlamentní posouzení dopadu lze chápat jako opravný prostředek k posouzením dopadu vypracovaným Komisí;

| 49. | žádá, aby na úrovni Parlamentu a zejména jeho výborů probíhala systematická diskuse o posouzeních dopadu vypracovaných Komisí, a to pokud možno od co nejranější fáze; |
| --- | --- |

49.

žádá, aby na úrovni Parlamentu a zejména jeho výborů probíhala systematická diskuse o posouzeních dopadu vypracovaných Komisí, a to pokud možno od co nejranější fáze;

| 50. | zdůrazňuje, že rozhodnutí o vypracování parlamentního posouzení dopadu musí přijmout příslušný výbor po konzultaci se zpravodajem; důrazně žádá, aby byl v tomto smyslu upraven jednací řád EP tak, aby posouzení dopadu mohla iniciovat již čtvrtina členů dotčeného výboru; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje, že rozhodnutí o vypracování parlamentního posouzení dopadu musí přijmout příslušný výbor po konzultaci se zpravodajem; důrazně žádá, aby byl v tomto smyslu upraven jednací řád EP tak, aby posouzení dopadu mohla iniciovat již čtvrtina členů dotčeného výboru;

| 51. | doporučuje všem svým výborům, aby před projednáním určitého legislativního návrhu uspořádaly s Komisí zevrubnou diskusi o posouzení dopadu; |
| --- | --- |

51.

doporučuje všem svým výborům, aby před projednáním určitého legislativního návrhu uspořádaly s Komisí zevrubnou diskusi o posouzení dopadu;

| 52. | zdůrazňuje, že posouzení dopadu jsou významná i během legislativního procesu v Parlamentu; vybízí Parlament k tomu, aby v případě podstatných změn v každé fázi legislativního postupu zvážil, zda nechá vypracovat posouzení dopadu; poukazuje na to, že tento postup nesmí vést ke zbytečným průtahům legislativního procesu; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že posouzení dopadu jsou významná i během legislativního procesu v Parlamentu; vybízí Parlament k tomu, aby v případě podstatných změn v každé fázi legislativního postupu zvážil, zda nechá vypracovat posouzení dopadu; poukazuje na to, že tento postup nesmí vést ke zbytečným průtahům legislativního procesu;

| 53. | dále vyzývá k tomu, aby měli jednotliví poslanci Evropského parlamentu možnost požádat o malé studie, které by jim poskytly potřebná fakta nebo statistické údaje v oblastech souvisejících s jejich činností v Parlamentu, a navrhuje, že by takovéto studie mohla provádět knihovna Evropského parlamentu jako doplněk ke svým současným činnostem; |
| --- | --- |

53.

dále vyzývá k tomu, aby měli jednotliví poslanci Evropského parlamentu možnost požádat o malé studie, které by jim poskytly potřebná fakta nebo statistické údaje v oblastech souvisejících s jejich činností v Parlamentu, a navrhuje, že by takovéto studie mohla provádět knihovna Evropského parlamentu jako doplněk ke svým současným činnostem;

| 54. | vyzývá proto Parlament k přijetí plánů na poskytování této služby poslancům parlamentní knihovnou; zdůrazňuje, že veškeré plány by měly být založeny na osvědčených postupech parlamentních knihoven včetně knihoven parlamentů členských států a měly by být realizovány v souladu s přísnými pravidly a za plné spolupráce s výbory, jež poskytují rešeršní služby; |
| --- | --- |

54.

vyzývá proto Parlament k přijetí plánů na poskytování této služby poslancům parlamentní knihovnou; zdůrazňuje, že veškeré plány by měly být založeny na osvědčených postupech parlamentních knihoven včetně knihoven parlamentů členských států a měly by být realizovány v souladu s přísnými pravidly a za plné spolupráce s výbory, jež poskytují rešeršní služby;

Vypracování nezávislého mechanismu Evropského parlamentu pro posuzování dopadu a perspektivy do budoucna

| 55. | zdůrazňuje význam, který by mělo vytvoření jednotného mechanismu posuzování dopadu pro kvalitu a soudržnost vlastní tvorby politik; |
| --- | --- |

55.

zdůrazňuje význam, který by mělo vytvoření jednotného mechanismu posuzování dopadu pro kvalitu a soudržnost vlastní tvorby politik;

| 56. | žádá proto, aby byl v Evropském parlamentu vytvořen integrovaný postup pro posuzování dopadu; v tomto ohledu navrhuje, aby byl vypracován jednotný systém pro posuzování dopadu na základě společných postupů a metod používaných všemi výbory; |
| --- | --- |

56.

žádá proto, aby byl v Evropském parlamentu vytvořen integrovaný postup pro posuzování dopadu; v tomto ohledu navrhuje, aby byl vypracován jednotný systém pro posuzování dopadu na základě společných postupů a metod používaných všemi výbory;

| 57. | důrazně vyzývá, aby posuzování dopadu probíhalo v rámci nezávislé struktury využívající vlastní zdroje Parlamentu, např. knihovny a tematických oddělení, která by na jednotlivých posouzeních dopadu spolupracovala případ od případu s externími odborníky, jako jsou např. úředníci vyslaní vnitrostátními orgány pro posuzování dopadu, a která by byla odpovědná Evropskému parlamentu prostřednictvím dozorčí rady složené z poslanců; |
| --- | --- |

57.

důrazně vyzývá, aby posuzování dopadu probíhalo v rámci nezávislé struktury využívající vlastní zdroje Parlamentu, např. knihovny a tematických oddělení, která by na jednotlivých posouzeních dopadu spolupracovala případ od případu s externími odborníky, jako jsou např. úředníci vyslaní vnitrostátními orgány pro posuzování dopadu, a která by byla odpovědná Evropskému parlamentu prostřednictvím dozorčí rady složené z poslanců;

| 58. | žádá, aby pro tento účel byla vybudována potřebná administrativní infrastruktura a aby taková infrastruktura byla neutrální z hlediska rozpočtu a využívala stávající zdroje; |
| --- | --- |

58.

žádá, aby pro tento účel byla vybudována potřebná administrativní infrastruktura a aby taková infrastruktura byla neutrální z hlediska rozpočtu a využívala stávající zdroje;

| 59. | zdůrazňuje, že v dlouhodobém kontextu by se měla zvážit vyhlídka společného postupu evropských orgánů při provádění posouzení dopadu; připomíná, že společný metodický postup evropských orgánů při posuzování dopadu již požadovala interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2003 a společný interinstitucionální přístup k posouzení dopadu z listopadu 2005; |
| --- | --- |

59.

zdůrazňuje, že v dlouhodobém kontextu by se měla zvážit vyhlídka společného postupu evropských orgánů při provádění posouzení dopadu; připomíná, že společný metodický postup evropských orgánů při posuzování dopadu již požadovala interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2003 a společný interinstitucionální přístup k posouzení dopadu z listopadu 2005;

| 60. | vyjadřuje politování nad tím, že Komise není této myšlence společného postupu evropských orgánů nakloněna; |
| --- | --- |

60.

vyjadřuje politování nad tím, že Komise není této myšlence společného postupu evropských orgánů nakloněna;

| 61. | konstatuje, že Rada zatím nástroj posouzení dopadu téměř nepoužívá; žádá proto Radu, aby i ona v souladu s citovaným společným institucionálním přístupem intenzivněji využívala posouzení dopadu s cílem zkvalitnit svou činnost v rámci legislativního procesu EU; zdůrazňuje, že inteligentní regulace založená na úplném a objektivním posouzení dopadu je i nadále společně sdílenou odpovědností evropských orgánů a členských států; |
| --- | --- |

61.

konstatuje, že Rada zatím nástroj posouzení dopadu téměř nepoužívá; žádá proto Radu, aby i ona v souladu s citovaným společným institucionálním přístupem intenzivněji využívala posouzení dopadu s cílem zkvalitnit svou činnost v rámci legislativního procesu EU; zdůrazňuje, že inteligentní regulace založená na úplném a objektivním posouzení dopadu je i nadále společně sdílenou odpovědností evropských orgánů a členských států;

*

* *

| 62. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

62.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Texty přijaté, P7_TA(2010)0311.

(2)  Úř. věst. C 15 E, 21.1.2010, s. 16.

(3)  Úř. věst. C 187 E, 24.7.2008, s. 67.

(4)  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 124.

(5)  Úř. věst. C 297 E, 7.12.2006, s. 128.

(6)  Úř. věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 146.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/39

---

Středa, 8. června 2011Vnější rozměr sociální politiky, prosazování pracovních a sociálních standardů a sociální odpovědnost evropských podniků

P7_TA(2011)0260

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o vnějším rozměru sociální politiky, podporování pracovních a sociálních standardů a evropské sociální odpovědnosti podniků (2010/2205(INI))

2012/C 380 E/07

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 2, 3, 6 a 21 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 2, 3, 6 a 21 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 7, 9, 145–161, 206–209 a 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 7, 9, 145–161, 206–209 a 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na články 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 a 36 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 a 36 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv (1948) a další nástroje Organizace spojených národů v oblasti lidských práv, zejména Pakt o občanských a politických právech (1966) a Pakt o ekonomických, sociálních a kulturních právech (1966), Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace (1965), Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (1979), Úmluvu o právech dítěte (1989), Mezinárodní úmluvu o ochraně práv migrujících dělníků a jejich rodin (1990) a Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením (2006) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv (1948) a další nástroje Organizace spojených národů v oblasti lidských práv, zejména Pakt o občanských a politických právech (1966) a Pakt o ekonomických, sociálních a kulturních právech (1966), Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace (1965), Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (1979), Úmluvu o právech dítěte (1989), Mezinárodní úmluvu o ochraně práv migrujících dělníků a jejich rodin (1990) a Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením (2006) (1),

| — | s ohledem na rámcový program OSN pro obchod a lidská práva „Chránit, respektovat a napravovat“, který navrhl zvláštní zmocněnec generálního tajemníka pro lidská práva a nadnárodní společnosti a jiné podniky profesor John Ruggie, jenž v roce 2008 jednomyslně schválila Rada pro lidská práva OSN (usnesení 8/7), na nedávno zveřejněné hlavní zásady provádění rámcového programu (2) a na závěry Rady ve složení pro zahraniční věci ze dne 8. prosince 2009, které poukazují na významnou úlohu podniků v dosahování plného dodržování lidských práv a opětovně zdůrazňují plnou podporu Rady pro práci zvláštního zmocněnce OSN (3); |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcový program OSN pro obchod a lidská práva „Chránit, respektovat a napravovat“, který navrhl zvláštní zmocněnec generálního tajemníka pro lidská práva a nadnárodní společnosti a jiné podniky profesor John Ruggie, jenž v roce 2008 jednomyslně schválila Rada pro lidská práva OSN (usnesení 8/7), na nedávno zveřejněné hlavní zásady provádění rámcového programu (2) a na závěry Rady ve složení pro zahraniční věci ze dne 8. prosince 2009, které poukazují na významnou úlohu podniků v dosahování plného dodržování lidských práv a opětovně zdůrazňují plnou podporu Rady pro práci zvláštního zmocněnce OSN (3);

| — | s ohledem na nejnovější zprávu zvláštního zmocněnce generálního tajemníka Organizace spojených národů Johna Ruggieho o otázce lidských práv a nadnárodních společností a jiných podniků (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nejnovější zprávu zvláštního zmocněnce generálního tajemníka Organizace spojených národů Johna Ruggieho o otázce lidských práv a nadnárodních společností a jiných podniků (2),

| — | s ohledem na Evropskou sociální chartu, zejména na články 5, 6 a 19 této charty (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou sociální chartu, zejména na články 5, 6 a 19 této charty (4),

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o právním postavení migrujících pracovníků (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o právním postavení migrujících pracovníků (5),

| — | s ohledem na úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP), zejména na osm základních úmluv: o svobodě sdružování a právu organizovat se a kolektivně vyjednávat (úmluvy č. 87 a 98), o odstranění všech forem nucené nebo povinné práce (úmluvy č. 29 a 105), o odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání (úmluvy č. 100 a 111) a o zákazu dětské práce (úmluvy č. 138 a 182) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP), zejména na osm základních úmluv: o svobodě sdružování a právu organizovat se a kolektivně vyjednávat (úmluvy č. 87 a 98), o odstranění všech forem nucené nebo povinné práce (úmluvy č. 29 a 105), o odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání (úmluvy č. 100 a 111) a o zákazu dětské práce (úmluvy č. 138 a 182) (6),

| — | s ohledem také na úmluvy MOP o pracovních ustanoveních (veřejné zakázky) (úmluva č. 94) a o kolektivním vyjednávání (úmluva č. 154) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem také na úmluvy MOP o pracovních ustanoveních (veřejné zakázky) (úmluva č. 94) a o kolektivním vyjednávání (úmluva č. 154) (7),

| — | s ohledem na Agendu slušné práce MOP a na Globální pakt o pracovních místech MOP přijaté na základě celosvětového konsenzu dne 19. června 2009 na Mezinárodní konferenci práce (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu slušné práce MOP a na Globální pakt o pracovních místech MOP přijaté na základě celosvětového konsenzu dne 19. června 2009 na Mezinárodní konferenci práce (8),

| — | s ohledem na Deklaraci o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci, která byla přijata shodou 183 členských států MOP dne 10. června 2008 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci, která byla přijata shodou 183 členských států MOP dne 10. června 2008 (9),

| — | s ohledem na Marrákešskou dohodu, kterou se zřizuje Světová obchodní organizace (WTO) (10), a na prohlášení přijaté na čtvrté ministerské konferenci, která se konala v listopadu 2001 v Dauhá, a zejména na její článek 31 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Marrákešskou dohodu, kterou se zřizuje Světová obchodní organizace (WTO) (10), a na prohlášení přijaté na čtvrté ministerské konferenci, která se konala v listopadu 2001 v Dauhá, a zejména na její článek 31 (11),

| — | s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu se službami, zejména na její čl. 1 odst. 2 písm. d), tzv. MODE 4 (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu se službami, zejména na její čl. 1 odst. 2 písm. d), tzv. MODE 4 (12),

| — | s ohledem na zprávu Světové komise pro sociální rozměr globalizace nazvanou „A Fair Globalisation: Creating Opportunities For All“ (Spravedlivá globalizace: vytváření příležitostí pro všechny) (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Světové komise pro sociální rozměr globalizace nazvanou „A Fair Globalisation: Creating Opportunities For All“ (Spravedlivá globalizace: vytváření příležitostí pro všechny) (13),

| — | s ohledem na prohlášení čelních představitelů na summitu skupiny G-20 konaném v Pittsburghu ve dnech 24.–25. září 2009 (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení čelních představitelů na summitu skupiny G-20 konaném v Pittsburghu ve dnech 24.–25. září 2009 (14),

| — | s ohledem na poslední aktualizaci pokynů OECD pro nadnárodní společnosti (15); |
| --- | --- |

—

s ohledem na poslední aktualizaci pokynů OECD pro nadnárodní společnosti (15);

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.°1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (16) a na pozměňující nařízení (ES) č. 546/2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.°1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (16) a na pozměňující nařízení (ES) č. 546/2009,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (17),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. září 1996 o sdělení Komise o zahrnutí dodržování demokratických principů a lidských práv do dohod mezi Společenstvím a třetími zeměmi (18) a na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. září 1996 o sdělení Komise o zahrnutí dodržování demokratických principů a lidských práv do dohod mezi Společenstvím a třetími zeměmi (18) a na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (19),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2001 o otevřenosti a demokracii v mezinárodním obchodě (20), v němž požaduje, aby WTO dodržovala základní sociální normy Mezinárodní organizace práce (MOP) a aby Evropská unie přijímala rozhodnutí MOP, včetně všech výzev k uvalení sankcí v souvislosti se závažnými případy porušování základních sociálních norem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2001 o otevřenosti a demokracii v mezinárodním obchodě (20), v němž požaduje, aby WTO dodržovala základní sociální normy Mezinárodní organizace práce (MOP) a aby Evropská unie přijímala rozhodnutí MOP, včetně všech výzev k uvalení sankcí v souvislosti se závažnými případy porušování základních sociálních norem,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (21), v němž za tímto účelem požaduje začlenění sociálních norem do obchodních dohod EU, zejména do dvoustranných dohod, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (21), v němž za tímto účelem požaduje začlenění sociálních norem do obchodních dohod EU, zejména do dvoustranných dohod,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2005 o sociálním rozměru globalizace (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2005 o sociálním rozměru globalizace (22),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2005 o vykořisťování dětí v rozvojových zemích se zvláštním důrazem na práci dětí (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2005 o vykořisťování dětí v rozvojových zemích se zvláštním důrazem na práci dětí (23),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2006 o spravedlivém obchodu a rozvoji (24), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2006 o spravedlivém obchodu a rozvoji (24),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (25) přijaté v reakci na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „Globální Evropa: konkurenceschopnost na světovém trhu. Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (25) přijaté v reakci na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „Globální Evropa: konkurenceschopnost na světovém trhu. Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ (KOM(2006)0567),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2002 o zelené knize Komise o podpoře evropského rámce sociální odpovědnosti podniků (26) a na usnesení ze dne 15. ledna 1999 o normách EU pro evropské podniky působící v nejméně rozvinutých zemích: směrem ke kodexu chování EU (27), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2002 o zelené knize Komise o podpoře evropského rámce sociální odpovědnosti podniků (26) a na usnesení ze dne 15. ledna 1999 o normách EU pro evropské podniky působící v nejméně rozvinutých zemích: směrem ke kodexu chování EU (27),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 o sociální odpovědnosti podniků: nové partnerství (28), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 o sociální odpovědnosti podniků: nové partnerství (28),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v dohodách o mezinárodním obchodu (29), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o sociální odpovědnosti podniků v dohodách o mezinárodním obchodu (29),

| — | s ohledem na svá usnesení o dohodách o hospodářském partnerství s regiony a státy AKT, a zejména na usnesení ze dne 26. září 2002 (30), dne 23. května 2007 (31) a ze dne 12. prosince 2007 (32), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení o dohodách o hospodářském partnerství s regiony a státy AKT, a zejména na usnesení ze dne 26. září 2002 (30), dne 23. května 2007 (31) a ze dne 12. prosince 2007 (32),

| — | s ohledem na závěry Rady týkající se dětské práce, které byly přijaty dne 14. června 2010 (33), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady týkající se dětské práce, které byly přijaty dne 14. června 2010 (33),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 16. září 2010 na téma „Měnící se svět: výzva pro EU“ (34), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 16. září 2010 na téma „Měnící se svět: výzva pro EU“ (34),

| — | s ohledem na sdělení Komise s názvem „Sociální rozměr globalizace – jak politika EU přispívá k rozšíření výhod na všechny“ (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise s názvem „Sociální rozměr globalizace – jak politika EU přispívá k rozšíření výhod na všechny“ (KOM(2004)0383),

| — | s ohledem na obnovenou evropskou sociální agendu ze dne 2. července 2008 (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

s ohledem na obnovenou evropskou sociální agendu ze dne 2. července 2008 (KOM(2008)0412),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Podpora slušné práce pro všechny – Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Podpora slušné práce pro všechny – Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ (KOM(2006)0249),

| — | s ohledem na veřejné konzultace o zveřejňování nefinančních informací ze strany firem, které zahájilo Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby, oddělení finančního výkaznictví (35), |
| --- | --- |

—

s ohledem na veřejné konzultace o zveřejňování nefinančních informací ze strany firem, které zahájilo Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby, oddělení finančního výkaznictví (35),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Obchod, růst a celosvětové záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“ (KOM(2010)0612),

| — | s ohledem na systém všeobecných preferencí platný od 1. ledna 2009, který umožňuje osvobození od poplatků nebo jejich snížení pro větší počet výrobků a zahrnuje rovněž nové pobídky ve prospěch zranitelných zemí, které se potýkají se zvláštními obchodními, finančními nebo rozvojovými potřebami (36), |
| --- | --- |

—

s ohledem na systém všeobecných preferencí platný od 1. ledna 2009, který umožňuje osvobození od poplatků nebo jejich snížení pro větší počet výrobků a zahrnuje rovněž nové pobídky ve prospěch zranitelných zemí, které se potýkají se zvláštními obchodními, finančními nebo rozvojovými potřebami (36),

| — | s ohledem na všechny dohody mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na všechny dohody mezi Evropskou unií a třetími zeměmi,

| — | s ohledem zejména na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a Evropskou unií podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 a její revize z let 2005 a 2010 (37), |
| --- | --- |

—

s ohledem zejména na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a Evropskou unií podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 a její revize z let 2005 a 2010 (37),

| — | s ohledem zejména na výsledky jednání mezi EU, Kolumbií a Peru o podepsání mnohostranné obchodní dohody (38), |
| --- | --- |

—

s ohledem zejména na výsledky jednání mezi EU, Kolumbií a Peru o podepsání mnohostranné obchodní dohody (38),

| — | s ohledem na slyšení na téma „Uplatňování sociálních a environmentálních norem v obchodních jednáních“, které Evropský parlament uspořádal dne 14. ledna 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na slyšení na téma „Uplatňování sociálních a environmentálních norem v obchodních jednáních“, které Evropský parlament uspořádal dne 14. ledna 2010,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0172/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0172/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že vysoké standardy EU týkající se sociální ochrany a ochrany lidských práv mají rozhodující význam při jednáních Evropské unie o obchodních vztazích se třetími zeměmi, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vysoké standardy EU týkající se sociální ochrany a ochrany lidských práv mají rozhodující význam při jednáních Evropské unie o obchodních vztazích se třetími zeměmi,

| B. | vzhledem k tomu, že ochrana hospodářských a sociálních práv je povinností všech členských států a všech ostatních států vyplývající ze Všeobecné deklarace lidských práv Organizace spojených národů, a vzhledem k tomu, že tato ochrana zahrnuje dodržování práva každého jednotlivce zakládat odbory a vstupovat do nich z důvodu ochrany svých zájmů, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ochrana hospodářských a sociálních práv je povinností všech členských států a všech ostatních států vyplývající ze Všeobecné deklarace lidských práv Organizace spojených národů, a vzhledem k tomu, že tato ochrana zahrnuje dodržování práva každého jednotlivce zakládat odbory a vstupovat do nich z důvodu ochrany svých zájmů,

| C. | vzhledem k tomu, že klíčové úmluvy MOP jsou mezinárodně uznávány jako základ pro spravedlivý mezinárodní obchod, a vzhledem k tomu, že je bohužel ne všechny členské státy plně dodržují, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že klíčové úmluvy MOP jsou mezinárodně uznávány jako základ pro spravedlivý mezinárodní obchod, a vzhledem k tomu, že je bohužel ne všechny členské státy plně dodržují,

| D. | vzhledem k tomu, že je v zájmu Unie uzavírat dvoustranné obchodní dohody ve prospěch Unie a obchodních partnerů za předpokladu, že obě strany respektují práva zakotvená ve Všeobecné deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je v zájmu Unie uzavírat dvoustranné obchodní dohody ve prospěch Unie a obchodních partnerů za předpokladu, že obě strany respektují práva zakotvená ve Všeobecné deklaraci lidských práv,

| E. | vzhledem k tomu, že postoj všech členských států má jasně odrážet zásady evropského sociálního modelu, jsou-li v sázce sociální otázky a spolupráce mezi členskými státy založená na otevřené metodě koordinace, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že postoj všech členských států má jasně odrážet zásady evropského sociálního modelu, jsou-li v sázce sociální otázky a spolupráce mezi členskými státy založená na otevřené metodě koordinace,

| F. | vzhledem k tomu, že demokracie a právní stát potřebují silné a svobodné odborové svazy, sdružení zaměstnanců a sociální hnutí, a vzhledem k tomu, že ta mohou existovat pouze v demokratických společenstvích, kde převažuje oddělení pravomocí, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že demokracie a právní stát potřebují silné a svobodné odborové svazy, sdružení zaměstnanců a sociální hnutí, a vzhledem k tomu, že ta mohou existovat pouze v demokratických společenstvích, kde převažuje oddělení pravomocí,

| G. | vzhledem k tomu, že některé rozvojové země prohlašují, že jsou pod nátlakem, aby se zřekly své komparativní výhody, když Unie požaduje, aby dodržovaly mezinárodní pracovní normy, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že některé rozvojové země prohlašují, že jsou pod nátlakem, aby se zřekly své komparativní výhody, když Unie požaduje, aby dodržovaly mezinárodní pracovní normy,

| H. | vzhledem k tomu, že Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci, kterou v roce 2008 přijalo shodou 183 členských států MOP, stanoví, že na porušování základních zásad a práv při práci se nelze odvolávat, ani nemůže být jinak používáno jako legitimní komparativní výhoda a že pracovní normy nemohou být používány k protekcionistickým účelům ochrany obchodu, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci, kterou v roce 2008 přijalo shodou 183 členských států MOP, stanoví, že na porušování základních zásad a práv při práci se nelze odvolávat, ani nemůže být jinak používáno jako legitimní komparativní výhoda a že pracovní normy nemohou být používány k protekcionistickým účelům ochrany obchodu,

| I. | vzhledem k úsilí některých třetích zemí prosadit postup MODE 4 (39) při vyjednávání obchodních dohod s EU, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k úsilí některých třetích zemí prosadit postup MODE 4 (39) při vyjednávání obchodních dohod s EU,

| J. | vzhledem k tomu, že mnoho podniků převzalo svou sociální odpovědnost a snaží se v rámci oblasti svého vlivu zajistit dodržování sociálních a environmentálních norem, například tím, že se přidaly k iniciativě OSN „Global Compact“ nebo že se účastní dobrovolných iniciativ průmyslu, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že mnoho podniků převzalo svou sociální odpovědnost a snaží se v rámci oblasti svého vlivu zajistit dodržování sociálních a environmentálních norem, například tím, že se přidaly k iniciativě OSN „Global Compact“ nebo že se účastní dobrovolných iniciativ průmyslu,

| K. | vzhledem k tomu, že zásady, které definují sociální odpovědnost podniků a jsou zcela uznávány na mezinárodní úrovni, tedy jak organizacemi OECD a MOP, tak i Organizací spojených národů, se týkají odpovědného jednání, jež se od podniků očekává, a předpokládají v první řadě dodržování platných právních předpisů, zejména pokud jde o oblast pracovní, o vztahy se sociálními partnery, o lidská práva, životní prostředí, zájmy spotřebitelů a transparentní přístup k nim a boj proti korupci; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že zásady, které definují sociální odpovědnost podniků a jsou zcela uznávány na mezinárodní úrovni, tedy jak organizacemi OECD a MOP, tak i Organizací spojených národů, se týkají odpovědného jednání, jež se od podniků očekává, a předpokládají v první řadě dodržování platných právních předpisů, zejména pokud jde o oblast pracovní, o vztahy se sociálními partnery, o lidská práva, životní prostředí, zájmy spotřebitelů a transparentní přístup k nim a boj proti korupci;

| L. | vzhledem k tomu, že by na úrovni EU mělo být doporučení upravující sociální odpovědnost podniků a podpora jeho dodržování realitou, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že by na úrovni EU mělo být doporučení upravující sociální odpovědnost podniků a podpora jeho dodržování realitou,

| M. | vzhledem k tomu, že globalizace napomáhá mobilitě pracovníků mezi členskými státy a do třetích zemí, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že globalizace napomáhá mobilitě pracovníků mezi členskými státy a do třetích zemí,

| N. | vzhledem k tomu, že úloha MOP při stanovování nových norem se omezuje na přijímání deklarací, které nejsou následně dodržovány, i přes zapojení MOP do G20, celosvětové uznání agendy slušné práce a zahrnutí zaměstnanosti a slušné práce do rozvojového cíle tisíciletí č. 1, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že úloha MOP při stanovování nových norem se omezuje na přijímání deklarací, které nejsou následně dodržovány, i přes zapojení MOP do G20, celosvětové uznání agendy slušné práce a zahrnutí zaměstnanosti a slušné práce do rozvojového cíle tisíciletí č. 1,

| O. | vzhledem k tomu, že by se mělo připomenout bezpodmínečné dodržování práva na sdružování a účinné kolektivní vyjednávání, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že by se mělo připomenout bezpodmínečné dodržování práva na sdružování a účinné kolektivní vyjednávání,

| P. | vzhledem k tomu, že by se měla podporovat Agenda slušné práce, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že by se měla podporovat Agenda slušné práce,

| Q. | vzhledem k tomu, že je v souladu se zásadou práva na stejnou mzdu za stejnou práci, které požaduje článek 23 Všeobecné deklarace lidských práv, nesmírně důležité předcházet všem typům diskriminace v odměňování, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je v souladu se zásadou práva na stejnou mzdu za stejnou práci, které požaduje článek 23 Všeobecné deklarace lidských práv, nesmírně důležité předcházet všem typům diskriminace v odměňování,

| R. | vzhledem k tomu, že hodnocení všeobecného systému preferencí (40) v polovině období ukazuje, že obchodní režim GSP+, který vyžaduje, aby zvýhodněné země ratifikovaly a účinně uplatňovaly určené mezinárodní úmluvy na poli lidských práv, zásadních pracovních norem, udržitelného rozvoje a řádného řízení, má výrazně kladný dopad na rovnost žen a mužů v těchto zemích; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že hodnocení všeobecného systému preferencí (40) v polovině období ukazuje, že obchodní režim GSP+, který vyžaduje, aby zvýhodněné země ratifikovaly a účinně uplatňovaly určené mezinárodní úmluvy na poli lidských práv, zásadních pracovních norem, udržitelného rozvoje a řádného řízení, má výrazně kladný dopad na rovnost žen a mužů v těchto zemích;

| S. | vzhledem k tomu, že by se měla podporovat sociální ochrana pracujících, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že by se měla podporovat sociální ochrana pracujících,

| T. | vzhledem k tomu, že byly ratifikovány a uplatněny úmluvy MOP, které MOP klasifikovala jako aktuální, za účelem dosažení postupného zvýšení pokrytí všech čtyř pilířů slušné práce, kterými jsou zaměstnanost, sociální ochrana, sociální dialog a práva na pracovišti, se zvláštním důrazem na Úmluvu č. 81 o správě sociálních věcí a Úmluvu č. 129 o inspekci práce, Úmluvu č. 122 o politice zaměstnanosti a Úmluvu č. 144 o třístranných konzultacích; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že byly ratifikovány a uplatněny úmluvy MOP, které MOP klasifikovala jako aktuální, za účelem dosažení postupného zvýšení pokrytí všech čtyř pilířů slušné práce, kterými jsou zaměstnanost, sociální ochrana, sociální dialog a práva na pracovišti, se zvláštním důrazem na Úmluvu č. 81 o správě sociálních věcí a Úmluvu č. 129 o inspekci práce, Úmluvu č. 122 o politice zaměstnanosti a Úmluvu č. 144 o třístranných konzultacích;

| U. | vzhledem k tomu, že evropská sociální agenda ze dne 2. července 2008 (KOM(2008)0412) vyzývá členské státy EU, aby opětovně vyvinuly úsilí k ratifikaci a provádění úmluv MOP, které byly touto organizací klasifikovány jako aktuální, a posloužily tak jako příklad pro partnery ve světě; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že evropská sociální agenda ze dne 2. července 2008 (KOM(2008)0412) vyzývá členské státy EU, aby opětovně vyvinuly úsilí k ratifikaci a provádění úmluv MOP, které byly touto organizací klasifikovány jako aktuální, a posloužily tak jako příklad pro partnery ve světě;

| V. | vzhledem k tomu, že účinné uplatňování mezinárodních pracovních standardů je v mnoha zemích negativně ovlivněno slabou správou služeb zaměstnanosti a nedostatečnou kapacitou sociálních partnerů, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že účinné uplatňování mezinárodních pracovních standardů je v mnoha zemích negativně ovlivněno slabou správou služeb zaměstnanosti a nedostatečnou kapacitou sociálních partnerů,

| W. | vzhledem k tomu, že zpráva MOP Světové trendy zaměstnanosti 2011 ve světě odhaduje, že v roce 2009 bylo na celém světě 50,1 % všech pracovníků, tj. 1,53 miliard, v situaci spadající pod ohroženou zaměstnanost (41), a vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize zastavila a zvrátila pokles ohrožené zaměstnanosti zaznamenaný před rokem 2008, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že zpráva MOP Světové trendy zaměstnanosti 2011 ve světě odhaduje, že v roce 2009 bylo na celém světě 50,1 % všech pracovníků, tj. 1,53 miliard, v situaci spadající pod ohroženou zaměstnanost (41), a vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize zastavila a zvrátila pokles ohrožené zaměstnanosti zaznamenaný před rokem 2008,

| X. | vzhledem k tomu, že zpráva MOP o globální sociální ochraně z roku 2010 uvádí, že více než 50 % všech pracujících nemá sociální ochranu, a vzhledem k tomu, že došlo k obnovení zájmu o větší krytí sociální ochrany včetně podpory systémů sociálního zabezpečení, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že zpráva MOP o globální sociální ochraně z roku 2010 uvádí, že více než 50 % všech pracujících nemá sociální ochranu, a vzhledem k tomu, že došlo k obnovení zájmu o větší krytí sociální ochrany včetně podpory systémů sociálního zabezpečení,

Obecné zásady

| 1. | připomíná, že cílem EU je stát se vedoucí silou v oblasti sociální politiky tím, že bude podporovat sociální cíle na celosvětové úrovni; zdůrazňuje důležitou úlohu Evropského parlamentu vyplývající z Lisabonské smlouvy, která jeho vliv výrazným způsobem posiluje; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že cílem EU je stát se vedoucí silou v oblasti sociální politiky tím, že bude podporovat sociální cíle na celosvětové úrovni; zdůrazňuje důležitou úlohu Evropského parlamentu vyplývající z Lisabonské smlouvy, která jeho vliv výrazným způsobem posiluje;

| 2. | připomíná rovněž, že při pečlivém studování politik a cílů Společenství je nezbytné přihlédnout k horizontální sociální doložce článku 9 SFEU, například pokud jde o články 46 a 49 SFEU nebo o obchodní politiku EU, a že Společenství nemůže ignorovat požadavky obecného zájmu (42); |
| --- | --- |

2.

připomíná rovněž, že při pečlivém studování politik a cílů Společenství je nezbytné přihlédnout k horizontální sociální doložce článku 9 SFEU, například pokud jde o články 46 a 49 SFEU nebo o obchodní politiku EU, a že Společenství nemůže ignorovat požadavky obecného zájmu (42);

| 3. | připomíná dále, že článek 7 SFEU požaduje soudržnost politiky EU a že tvůrce právních předpisů musí přihlédnout ke všem cílům EU a musí jednat v souladu se zásadou svěření pravomocí, což znamená, že při přijímání aktu na konkrétním právním základě musí usilovat o správnou rovnováhu mezi různými cíli nebo zájmy (43); |
| --- | --- |

3.

připomíná dále, že článek 7 SFEU požaduje soudržnost politiky EU a že tvůrce právních předpisů musí přihlédnout ke všem cílům EU a musí jednat v souladu se zásadou svěření pravomocí, což znamená, že při přijímání aktu na konkrétním právním základě musí usilovat o správnou rovnováhu mezi různými cíli nebo zájmy (43);

| 4. | naléhavě žádá členské státy, aby dodržovaly základní úmluvy MOP, zejména pokud jde o odstranění překážek kladených svobodě sdružování a kolektivnímu vyjednávání, vytvořených buď podporou předstírané samostatně výdělečné činnosti nebo nátlakem na jednotlivce, aby se vzdali kolektivních smluv; |
| --- | --- |

4.

naléhavě žádá členské státy, aby dodržovaly základní úmluvy MOP, zejména pokud jde o odstranění překážek kladených svobodě sdružování a kolektivnímu vyjednávání, vytvořených buď podporou předstírané samostatně výdělečné činnosti nebo nátlakem na jednotlivce, aby se vzdali kolektivních smluv;

| 5. | vyzývá strany dohod o volném obchodu, aby se v souladu s povinnostmi vyplývajícími z členství v MOP, z Deklarace MOP o základních zásadách a právech při práci přijaté v roce 1998 na 86. zasedání Mezinárodní konference práce a z jejích navazujících zpráv, zavázaly, že budou ve svých právních předpisech a postupech dodržovat, prosazovat a uplatňovat zásady základních práv, konkrétně:






  a) | svobodu sdružování a faktické uznání práva na kolektivní vyjednávání; |
| --- | --- | --- |

5.

vyzývá strany dohod o volném obchodu, aby se v souladu s povinnostmi vyplývajícími z členství v MOP, z Deklarace MOP o základních zásadách a právech při práci přijaté v roce 1998 na 86. zasedání Mezinárodní konference práce a z jejích navazujících zpráv, zavázaly, že budou ve svých právních předpisech a postupech dodržovat, prosazovat a uplatňovat zásady základních práv, konkrétně:

a)

svobodu sdružování a faktické uznání práva na kolektivní vyjednávání;

| b) | odstranění všech forem nucené nebo povinné práce; |
| --- | --- |

b)

odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;

| c) | faktické zrušení práce dětí; a |
| --- | --- |

c)

faktické zrušení práce dětí; a

| d) | odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání; |
| --- | --- |

d)

odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání;

Mezinárodní spolupráce – sociální aliance

| 6. | připomíná, že EU je na celém světe vnímána jako magnet a přitažlivý partner díky své jedinečné kombinaci hospodářské dynamiky a sociálního modelu; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že EU je na celém světe vnímána jako magnet a přitažlivý partner díky své jedinečné kombinaci hospodářské dynamiky a sociálního modelu;

| 7. | zdůrazňuje, že evropský sociální model nabízí rovné příležitosti jak ve vzdělávání, odborné přípravě a na pracovním trhu, tak i rovný přístup k sociálním službám, což jsou hlavní pilíře hospodářského úspěchu; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že evropský sociální model nabízí rovné příležitosti jak ve vzdělávání, odborné přípravě a na pracovním trhu, tak i rovný přístup k sociálním službám, což jsou hlavní pilíře hospodářského úspěchu;

| 8. | je přesvědčen, že nedodržování základních mezinárodních sociálních norem je jednou z podob sociálního a environmentálního dumpingu, který evropské podniky i pracovníky poškozuje; |
| --- | --- |

8.

je přesvědčen, že nedodržování základních mezinárodních sociálních norem je jednou z podob sociálního a environmentálního dumpingu, který evropské podniky i pracovníky poškozuje;

| 9. | žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s mezinárodními organizacemi na zlepšování sociálního rozměru globalizace, přičemž jako reference poslouží evropský sociální model; |
| --- | --- |

9.

žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s mezinárodními organizacemi na zlepšování sociálního rozměru globalizace, přičemž jako reference poslouží evropský sociální model;

| 10. | zdůrazňuje význam soudržného jednání týkajícího se sociální ochrany uvnitř i vně Unie; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje význam soudržného jednání týkajícího se sociální ochrany uvnitř i vně Unie;

| 11. | navrhuje rozvíjet dialog se všemi zúčastněnými stranami, který bude zdůrazňovat význam sociálních otázek a zaměří se na provádění a prosazování pragmatických a trvalých řešení; v tomto ohledu zdůrazňuje význam zvyšování povědomí sociálních partnerů o jejich právech a povinnostech; |
| --- | --- |

11.

navrhuje rozvíjet dialog se všemi zúčastněnými stranami, který bude zdůrazňovat význam sociálních otázek a zaměří se na provádění a prosazování pragmatických a trvalých řešení; v tomto ohledu zdůrazňuje význam zvyšování povědomí sociálních partnerů o jejich právech a povinnostech;

| 12. | považuje za nezbytné posílit úlohu příslušných mezinárodních institucí (především MOP, WTO, OECD a OSN), jakož i jejich spolupráci na vypracovávání, uplatňování a propagaci základních mezinárodních sociálních standardů a uplatňování s nimi souvisejících sankcí; |
| --- | --- |

12.

považuje za nezbytné posílit úlohu příslušných mezinárodních institucí (především MOP, WTO, OECD a OSN), jakož i jejich spolupráci na vypracovávání, uplatňování a propagaci základních mezinárodních sociálních standardů a uplatňování s nimi souvisejících sankcí;

| 13. | vyslovuje se pro to, aby Unie upustila od uzavírání obchodních dohod se zeměmi, které nedodržují lidská práva a zásadní pracovní normy, |
| --- | --- |

13.

vyslovuje se pro to, aby Unie upustila od uzavírání obchodních dohod se zeměmi, které nedodržují lidská práva a zásadní pracovní normy,

| 14. | podporuje vytvoření nástrojů pro trvalý dialog s partnerskými zeměmi, který je založen na vzájemné úctě, snaží se rozvíjet vlastní zdroje partnerských – především rozvojových – zemí a umožňuje jim pečlivě rozvíjet hospodářská odvětví; |
| --- | --- |

14.

podporuje vytvoření nástrojů pro trvalý dialog s partnerskými zeměmi, který je založen na vzájemné úctě, snaží se rozvíjet vlastní zdroje partnerských – především rozvojových – zemí a umožňuje jim pečlivě rozvíjet hospodářská odvětví;

| 15. | současně Komisi vyzývá, aby v průběhu jednání přizpůsobila úroveň svých požadavků stupni rozvoje každé partnerské země; v této souvislosti navrhuje, aby Komise vypracovala seznam dalších norem, které je třeba začít postupně a flexibilně uplatňovat s přihlédnutím k vývoji hospodářské, sociální a environmentální situace dané partnerské země; |
| --- | --- |

15.

současně Komisi vyzývá, aby v průběhu jednání přizpůsobila úroveň svých požadavků stupni rozvoje každé partnerské země; v této souvislosti navrhuje, aby Komise vypracovala seznam dalších norem, které je třeba začít postupně a flexibilně uplatňovat s přihlédnutím k vývoji hospodářské, sociální a environmentální situace dané partnerské země;

| 16. | je přesvědčen, že jak na území partnerské země, tak v členských státech by uplatňování těchto základních standardů mělo být neustále monitorováno nezávislými orgány a nedodržení nebo porušení těchto standardů prokázané na základě předem definovaných kritérií by mělo vést k postihům uplatňovaným prostřednictvím účinných a transparentních postupů; |
| --- | --- |

16.

je přesvědčen, že jak na území partnerské země, tak v členských státech by uplatňování těchto základních standardů mělo být neustále monitorováno nezávislými orgány a nedodržení nebo porušení těchto standardů prokázané na základě předem definovaných kritérií by mělo vést k postihům uplatňovaným prostřednictvím účinných a transparentních postupů;

| 17. | je přesvědčen, že tyto normy je třeba uplatňovat beze zbytku a tak, aby se jim nebylo možné vyhnout ani prostřednictvím svobodných pásem, ani dohod o statusu hostitelské země; |
| --- | --- |

17.

je přesvědčen, že tyto normy je třeba uplatňovat beze zbytku a tak, aby se jim nebylo možné vyhnout ani prostřednictvím svobodných pásem, ani dohod o statusu hostitelské země;

| 18. | žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s partnerskými zeměmi v boji proti diskriminaci na základě pohlaví a všem formám násilí na ženách a zajistily, aby se rovnost mezi ženami a muži stala v souladu se zásadami rozvojových cílů tisíciletí a Pekingské akční platformy skutečností v Unii i mimo ní; vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby provedly opatření, které výrazným způsobem upevní právní a sociální postavení žen s cílem využít jejich potenciálního příspěvku k hospodářskému a sociálnímu rozvoji; |
| --- | --- |

18.

žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s partnerskými zeměmi v boji proti diskriminaci na základě pohlaví a všem formám násilí na ženách a zajistily, aby se rovnost mezi ženami a muži stala v souladu se zásadami rozvojových cílů tisíciletí a Pekingské akční platformy skutečností v Unii i mimo ní; vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby provedly opatření, které výrazným způsobem upevní právní a sociální postavení žen s cílem využít jejich potenciálního příspěvku k hospodářskému a sociálnímu rozvoji;

| 19. | vítá podporu rovnosti mužů a žen v rozvojových zemích a regionech prostřednictvím současných i budoucích obchodních dohod v rámci systému všeobecných preferencí; požaduje, aby ratifikace a účinné uplatňování mezinárodních úmluv o rovnosti žen a mužů byly nutným předpokladem všech vnějších dohod o obchodním a hospodářském partnerství; |
| --- | --- |

19.

vítá podporu rovnosti mužů a žen v rozvojových zemích a regionech prostřednictvím současných i budoucích obchodních dohod v rámci systému všeobecných preferencí; požaduje, aby ratifikace a účinné uplatňování mezinárodních úmluv o rovnosti žen a mužů byly nutným předpokladem všech vnějších dohod o obchodním a hospodářském partnerství;

| 20. | vyzývá dále Komisi a členské státy, aby spolupracovaly mezi sebou navzájem a s partnerskými zeměmi s cílem chránit zranitelné skupiny a bojovat nejen proti diskriminaci na základě pohlaví, ale také proti diskriminaci na základě rasového či etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku a sexuální orientace; obzvlášť upozorňuje na osoby, které čelí vícenásobné diskriminaci a znevýhodnění, aby bylo možné řešit základní příčiny chudoby; |
| --- | --- |

20.

vyzývá dále Komisi a členské státy, aby spolupracovaly mezi sebou navzájem a s partnerskými zeměmi s cílem chránit zranitelné skupiny a bojovat nejen proti diskriminaci na základě pohlaví, ale také proti diskriminaci na základě rasového či etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku a sexuální orientace; obzvlášť upozorňuje na osoby, které čelí vícenásobné diskriminaci a znevýhodnění, aby bylo možné řešit základní příčiny chudoby;

| 21. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se odstranění dětské práce a dodržování práv dětí stalo prioritou v obchodních dohodách, v rozhovorech s jinými zeměmi a v rámci rozvojové spolupráce, a konstatuje, že soukromý sektor hraje při respektování práv dětí klíčovou roli; zastává názor, že opatření pro boj proti dětské práci by měla zahrnovat vytvoření slušných pracovních míst pro dospělé, a umožnit tak dětem získat vhodné vzdělání; požaduje také zřízení horké linky EU pro dětskou práci, na níž budou občané moci podávat zprávy o společnostech, které kdekoli na světě využívají dětskou práci; domnívá se, že by tato horká linka měla mít k dispozici malou, ale dostatečnou kapacitu, která jí umožní zveřejňovat výroční zprávu o svých zjištěních; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se odstranění dětské práce a dodržování práv dětí stalo prioritou v obchodních dohodách, v rozhovorech s jinými zeměmi a v rámci rozvojové spolupráce, a konstatuje, že soukromý sektor hraje při respektování práv dětí klíčovou roli; zastává názor, že opatření pro boj proti dětské práci by měla zahrnovat vytvoření slušných pracovních míst pro dospělé, a umožnit tak dětem získat vhodné vzdělání; požaduje také zřízení horké linky EU pro dětskou práci, na níž budou občané moci podávat zprávy o společnostech, které kdekoli na světě využívají dětskou práci; domnívá se, že by tato horká linka měla mít k dispozici malou, ale dostatečnou kapacitu, která jí umožní zveřejňovat výroční zprávu o svých zjištěních;

| 22. | zdůrazňuje, že výdaje Unie v rámci rozvojové spolupráce, dohod o přidružení nebo dohod o stabilitě a obchodních dohod přinášejí jedinečné možnosti, jak pomáhat partnerským zemím v budování životaschopných struktur vzdělávání, odborného vzdělávání, institucí trhu práce a minimální úrovně sociální ochrany v zájmu větší sociální a hospodářské jistoty a následně většího blahobytu; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že výdaje Unie v rámci rozvojové spolupráce, dohod o přidružení nebo dohod o stabilitě a obchodních dohod přinášejí jedinečné možnosti, jak pomáhat partnerským zemím v budování životaschopných struktur vzdělávání, odborného vzdělávání, institucí trhu práce a minimální úrovně sociální ochrany v zájmu větší sociální a hospodářské jistoty a následně většího blahobytu;

| 23. | trvá na tom, aby Komise a členské státy podporovaly v rámci rozvojové spolupráce a vnější pomoci uplatňování programů slušné práce, které odrážejí vnitrostátní potřeby a priority v oblasti politiky zaměstnanosti a sociální politiky a opírají se o třístranné dohody (zaměstnavatelé, zaměstnanci, vlády); dále žádá Komisi a členské státy, aby v rámci rozvojové spolupráce a vnější pomoci lépe začlenily cíle zaměstnanosti a sociální politiky do oblasti ekonomiky a obchodu; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, aby Komise a členské státy podporovaly v rámci rozvojové spolupráce a vnější pomoci uplatňování programů slušné práce, které odrážejí vnitrostátní potřeby a priority v oblasti politiky zaměstnanosti a sociální politiky a opírají se o třístranné dohody (zaměstnavatelé, zaměstnanci, vlády); dále žádá Komisi a členské státy, aby v rámci rozvojové spolupráce a vnější pomoci lépe začlenily cíle zaměstnanosti a sociální politiky do oblasti ekonomiky a obchodu;

| 24. | žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s partnerskými zeměmi na zlepšování kvality dovedností občanů, dovedností, které jsou významné pro nová pracovní místa a zaměstnanost jakožto katalyzátor stability, prosperity, inkluzivních společností a řádné správy věcí veřejných, především v sousedství EU; |
| --- | --- |

24.

žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s partnerskými zeměmi na zlepšování kvality dovedností občanů, dovedností, které jsou významné pro nová pracovní místa a zaměstnanost jakožto katalyzátor stability, prosperity, inkluzivních společností a řádné správy věcí veřejných, především v sousedství EU;

| 25. | vyzývá ke zřízení funkce sociálního atašé v rámci nové Evropské služby pro vnější činnost, aby se mohlo účinněji postupovat v oblasti sociální politiky a zejména aby se zajistilo provádění iniciativy slušné práce pro všechny, jež je ústředním cílem této politiky; |
| --- | --- |

25.

vyzývá ke zřízení funkce sociálního atašé v rámci nové Evropské služby pro vnější činnost, aby se mohlo účinněji postupovat v oblasti sociální politiky a zejména aby se zajistilo provádění iniciativy slušné práce pro všechny, jež je ústředním cílem této politiky;

| 26. | uznává, že ačkoliv mezinárodní trend panující v souvislosti s dvoustrannými obchodními dohodami postupně směřuje k širšímu uznávání pracovních a sociálních standardů spojených s obchodními programy, dohody o volném obchodu dosud sociální standardy zmiňují jen zřídka; vyjadřuje politování nad tím, že EU nemá k dispozici jednotné znění „sociální klauzule“, která by mohla být začleňována do všech dvoustranných obchodních dohod; naléhavě vyzývá EU, aby v souladu s dalšími mezinárodně přijatými a uznávanými standardy (jako jsou základní pracovní standardy MOP) začlenila do všech dohod EU o vnějším obchodu sociální klauzuli, a to i do dohod vznikajících v rámci WTO; |
| --- | --- |

26.

uznává, že ačkoliv mezinárodní trend panující v souvislosti s dvoustrannými obchodními dohodami postupně směřuje k širšímu uznávání pracovních a sociálních standardů spojených s obchodními programy, dohody o volném obchodu dosud sociální standardy zmiňují jen zřídka; vyjadřuje politování nad tím, že EU nemá k dispozici jednotné znění „sociální klauzule“, která by mohla být začleňována do všech dvoustranných obchodních dohod; naléhavě vyzývá EU, aby v souladu s dalšími mezinárodně přijatými a uznávanými standardy (jako jsou základní pracovní standardy MOP) začlenila do všech dohod EU o vnějším obchodu sociální klauzuli, a to i do dohod vznikajících v rámci WTO;

| 27. | připomíná, že stávající praxe WTO musí být stejně výhodná pro rozvojové i pro rozvinuté země; |
| --- | --- |

27.

připomíná, že stávající praxe WTO musí být stejně výhodná pro rozvojové i pro rozvinuté země;

| 28. | připomíná, že politika hospodářské soutěže a sociální politika se musí vzájemně doplňovat, a zdůrazňuje, že evropský sociální model nesmí být za žádných okolností oslaben ve prospěch konkurenceschopnosti a údajných hospodářských výhod; znovu opakuje, že evropský sociální model musí být příkladem ochrany pracovníků v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

28.

připomíná, že politika hospodářské soutěže a sociální politika se musí vzájemně doplňovat, a zdůrazňuje, že evropský sociální model nesmí být za žádných okolností oslaben ve prospěch konkurenceschopnosti a údajných hospodářských výhod; znovu opakuje, že evropský sociální model musí být příkladem ochrany pracovníků v rozvojových zemích;

Sociální odpovědnost podniků

| 29. | připomíná, že EU si stanovila za cíl nejen stát se centrem excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků, ale také podporovat tuto odpovědnost ve svých vnějších politikách; uznává úsilí Komise o propagaci osvědčených postupů sociální odpovědnosti podniků mezi společnostmi podnikajícími v zahraničí, avšak zdůrazňuje, že by měla lépe zohledňovat význam osvědčení a označení prokazujících dodržování těchto zásad ze strany dané společnosti; |
| --- | --- |

29.

připomíná, že EU si stanovila za cíl nejen stát se centrem excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků, ale také podporovat tuto odpovědnost ve svých vnějších politikách; uznává úsilí Komise o propagaci osvědčených postupů sociální odpovědnosti podniků mezi společnostmi podnikajícími v zahraničí, avšak zdůrazňuje, že by měla lépe zohledňovat význam osvědčení a označení prokazujících dodržování těchto zásad ze strany dané společnosti;

| 30. | zastává názor, že sociální odpovědnost podniků je užitečná a nezávazná forma závazku ze strany nadnárodních společností; doporučuje dále cílenou podporu sociální odpovědnosti podniků mimo jiné prostřednictvím normy ISO 26000, iniciativy OSN nazvané Global Compact nebo pokynů OECD pro nadnárodní podniky a propojením sociální odpovědnosti podniků s širšími iniciativami podporujícími slušnou práci v určitém odvětví či společenství na místní a regionální úrovni, jako je iniciativa MOP Lepší práce a program SCORE zapojující zaměstnance, zaměstnavatele, úřady a další zainteresované strany; |
| --- | --- |

30.

zastává názor, že sociální odpovědnost podniků je užitečná a nezávazná forma závazku ze strany nadnárodních společností; doporučuje dále cílenou podporu sociální odpovědnosti podniků mimo jiné prostřednictvím normy ISO 26000, iniciativy OSN nazvané Global Compact nebo pokynů OECD pro nadnárodní podniky a propojením sociální odpovědnosti podniků s širšími iniciativami podporujícími slušnou práci v určitém odvětví či společenství na místní a regionální úrovni, jako je iniciativa MOP Lepší práce a program SCORE zapojující zaměstnance, zaměstnavatele, úřady a další zainteresované strany;

| 31. | zdůrazňuje, že by na úrovni EU neměla být přijata žádná směrnice upravující sociální odpovědnost podniků; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že by na úrovni EU neměla být přijata žádná směrnice upravující sociální odpovědnost podniků;

| 32. | je přesvědčen, že by Komise v připravovaném sdělení o internacionalizaci činnosti malých a středních podniků měla navrhnout opatření umožňující podporovat a propagovat jejich iniciativy v oblasti sociální odpovědnosti podniků, přičemž tato opatření by měla dodržovat zásadu „mysli nejdříve v malém“ a zohledňovat specifické rysy MSP; |
| --- | --- |

32.

je přesvědčen, že by Komise v připravovaném sdělení o internacionalizaci činnosti malých a středních podniků měla navrhnout opatření umožňující podporovat a propagovat jejich iniciativy v oblasti sociální odpovědnosti podniků, přičemž tato opatření by měla dodržovat zásadu „mysli nejdříve v malém“ a zohledňovat specifické rysy MSP;

| 33. | vyzývá Komisi a členské státy, aby usilovaly o zajištění posílení pokynů OECD pro nadnárodní společnosti v jejich současné aktualizované verzi, o zachování a zlepšení jejich uplatnění na „konkrétní příklady“ a o zavedení osvědčených postupů pro „vnitrostátní kontaktní místa“ včetně posouzení toho, jak by Evropská unie mohla prostřednictvím delegací Evropské služby pro vnější činnost lépe plnit své závazky týkající se vnitrostátních kontaktních míst; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi a členské státy, aby usilovaly o zajištění posílení pokynů OECD pro nadnárodní společnosti v jejich současné aktualizované verzi, o zachování a zlepšení jejich uplatnění na „konkrétní příklady“ a o zavedení osvědčených postupů pro „vnitrostátní kontaktní místa“ včetně posouzení toho, jak by Evropská unie mohla prostřednictvím delegací Evropské služby pro vnější činnost lépe plnit své závazky týkající se vnitrostátních kontaktních míst;

| 34. | poukazuje na to, že sociální odpovědnost podniků by se měla rozšířit o nové oblasti, jako je organizace práce, rovné příležitosti, sociální začlenění, antidiskriminační opatření a rozvoj celoživotního vzdělávání a odborné přípravy; vyzdvihuje, že sociální odpovědnost podniků by měla například pokrývat kvalitu práce, rovnost odměňování a kariérních vyhlídek a podporu inovativních projektů, aby se podpořil posun směrem k udržitelnému hospodářství; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že sociální odpovědnost podniků by se měla rozšířit o nové oblasti, jako je organizace práce, rovné příležitosti, sociální začlenění, antidiskriminační opatření a rozvoj celoživotního vzdělávání a odborné přípravy; vyzdvihuje, že sociální odpovědnost podniků by měla například pokrývat kvalitu práce, rovnost odměňování a kariérních vyhlídek a podporu inovativních projektů, aby se podpořil posun směrem k udržitelnému hospodářství;

| 35. | žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly obchodní podniky sídlící v EU v otázce dodržování lidských práv, včetně hospodářských a sociálních práv a šetrného přístupu k životnímu prostředí ve svém celosvětovém působení, především při působení jejich poboček a jiných souvisejících právních subjektů; |
| --- | --- |

35.

žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly obchodní podniky sídlící v EU v otázce dodržování lidských práv, včetně hospodářských a sociálních práv a šetrného přístupu k životnímu prostředí ve svém celosvětovém působení, především při působení jejich poboček a jiných souvisejících právních subjektů;

| 36. | zdůrazňuje, že dodržování přísných ekologických norem ze strany podniků původem z EU ve třetích zemích by mělo být považováno za stejně důležité jako dodržování práv zaměstnanců, neboť škody na životním prostředí téměř vždy ohrožují také zdraví zaměstnanců, ničí zemědělskou půdu, loviště ryb a jiné hospodářské zdroje, a tak připravují mnoho lidí o základ jejich obživy; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že dodržování přísných ekologických norem ze strany podniků původem z EU ve třetích zemích by mělo být považováno za stejně důležité jako dodržování práv zaměstnanců, neboť škody na životním prostředí téměř vždy ohrožují také zdraví zaměstnanců, ničí zemědělskou půdu, loviště ryb a jiné hospodářské zdroje, a tak připravují mnoho lidí o základ jejich obživy;

| 37. | zdůrazňuje, že evropské podniky, jejich dceřiné společnosti a subdodavatelé hrají vzhledem k svému podílu na mezinárodním obchodu zásadní úlohu z hlediska propagace a šíření sociálních a pracovních standardů ve světě, a proto by jejich chování mělo odpovídat evropským hodnotám a mezinárodně uznávaným standardům; je přesvědčen, že by bylo správné a vhodné, aby evropské podniky, které svou výrobu přemisťují do zemí s nižší úrovní sociálních povinností, nesly odpovědnost za případné škody a negativní externality postihující místní obyvatelstvo, a to i před evropskými soudy; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že evropské podniky, jejich dceřiné společnosti a subdodavatelé hrají vzhledem k svému podílu na mezinárodním obchodu zásadní úlohu z hlediska propagace a šíření sociálních a pracovních standardů ve světě, a proto by jejich chování mělo odpovídat evropským hodnotám a mezinárodně uznávaným standardům; je přesvědčen, že by bylo správné a vhodné, aby evropské podniky, které svou výrobu přemisťují do zemí s nižší úrovní sociálních povinností, nesly odpovědnost za případné škody a negativní externality postihující místní obyvatelstvo, a to i před evropskými soudy;

| 38. | vyzývá Komisi, aby pozměnila svůj návrh nařízení o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (2010/0383(COD)) tak, aby umožnilo žalovat společně s mateřskou společností sídlící v Evropě také dceřinou společnost, která má sídlo ve třetí zemi, a to prostřednictvím stanovení doplňkových základů pro vymezení soudní příslušnosti; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi, aby pozměnila svůj návrh nařízení o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (2010/0383(COD)) tak, aby umožnilo žalovat společně s mateřskou společností sídlící v Evropě také dceřinou společnost, která má sídlo ve třetí zemi, a to prostřednictvím stanovení doplňkových základů pro vymezení soudní příslušnosti;

| 39. | žádá Komisi, aby podpořila zařazení zásad sociální odpovědnosti podniků do vícestranných obchodních politik a na program mezinárodních fór prosazujících myšlenku sociální odpovědnost podniků, zejména v OECD a v Mezinárodní organizaci práce, ale i ve WTO v souvislosti s opatřeními navazujícími na jednání z Dauhá; |
| --- | --- |

39.

žádá Komisi, aby podpořila zařazení zásad sociální odpovědnosti podniků do vícestranných obchodních politik a na program mezinárodních fór prosazujících myšlenku sociální odpovědnost podniků, zejména v OECD a v Mezinárodní organizaci práce, ale i ve WTO v souvislosti s opatřeními navazujícími na jednání z Dauhá;

| 40. | vyzývá Komisi, aby do dohod o volném obchodu a investicích, o kterých vyjednává se třetími zeměmi, systematicky začleňovala kapitolu o udržitelném rozvoji s právně závaznou doložkou o sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

40.

vyzývá Komisi, aby do dohod o volném obchodu a investicích, o kterých vyjednává se třetími zeměmi, systematicky začleňovala kapitolu o udržitelném rozvoji s právně závaznou doložkou o sociální odpovědnosti podniků;

| 41. | navrhuje, aby tato doložka o sociální odpovědnosti podniků zahrnovala dodržování osmi základních a čtyř prioritních úmluv MOP, jakož i pobídky vybízející podniky k přijetí závazků v oblasti sociální odpovědnosti a povinnost podniků a skupin podniků postupovat s řádnou péčí, tj. přijmout předběžná opatření s cílem zjišťovat veškeré porušování lidských a environmentálních práv, korupci či daňové úniky a předcházet jim, a to i v rámci jejich dceřiných společností a dodavatelských řetězců, tj. jejich sféry vlivu; |
| --- | --- |

41.

navrhuje, aby tato doložka o sociální odpovědnosti podniků zahrnovala dodržování osmi základních a čtyř prioritních úmluv MOP, jakož i pobídky vybízející podniky k přijetí závazků v oblasti sociální odpovědnosti a povinnost podniků a skupin podniků postupovat s řádnou péčí, tj. přijmout předběžná opatření s cílem zjišťovat veškeré porušování lidských a environmentálních práv, korupci či daňové úniky a předcházet jim, a to i v rámci jejich dceřiných společností a dodavatelských řetězců, tj. jejich sféry vlivu;

Práva pracujících a pracovní podmínky

| 42. | vyzývá všechny členské státy, aby dodržovaly a podporovaly zásadní pracovní normy stanovené MOP, aby dodržovaly doposud podepsané dohody týkající se sociální oblasti a aby v praxi uplatňovaly zásady v nich obsažené týkající se práv pracujících; |
| --- | --- |

42.

vyzývá všechny členské státy, aby dodržovaly a podporovaly zásadní pracovní normy stanovené MOP, aby dodržovaly doposud podepsané dohody týkající se sociální oblasti a aby v praxi uplatňovaly zásady v nich obsažené týkající se práv pracujících;

| 43. | zdůrazňuje, že v několika zemích zapojených do systému GSP+ bylo hlášeno opakované porušování základních pracovních standardů, a že to však nevedlo k odnětí preferencí; domnívá se, že nedostatečné prosazování podmínek podkopává úsilí EU o uplatňování sociální politiky a prosazování klíčových pracovních standardů na celém světě a je v rozporu se zásadou soudržnosti rozvojové politiky; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že v několika zemích zapojených do systému GSP+ bylo hlášeno opakované porušování základních pracovních standardů, a že to však nevedlo k odnětí preferencí; domnívá se, že nedostatečné prosazování podmínek podkopává úsilí EU o uplatňování sociální politiky a prosazování klíčových pracovních standardů na celém světě a je v rozporu se zásadou soudržnosti rozvojové politiky;

| 44. | vítá systém dohledu MOP pro mezinárodní pracovní standardy, který je na mezinárodní úrovni ojedinělý a jenž pomáhá zajistit, aby země skutečně uplatňovaly úmluvy, které ratifikovaly; zdůrazňuje, že dojde-li v některých zemích k potížím, měla by MOP těmto zemím pomoci prostřednictvím sociálního dialogu a technické podpory; |
| --- | --- |

44.

vítá systém dohledu MOP pro mezinárodní pracovní standardy, který je na mezinárodní úrovni ojedinělý a jenž pomáhá zajistit, aby země skutečně uplatňovaly úmluvy, které ratifikovaly; zdůrazňuje, že dojde-li v některých zemích k potížím, měla by MOP těmto zemím pomoci prostřednictvím sociálního dialogu a technické podpory;

| 45. | vyzývá Komisi, aby podporovala užší spolupráci mezi WTO a MOP, což by umožnilo MOP předkládat v obchodních sporech WTO zprávy odborníků s cílem zahrnout pracovní normy a slušnou práci do činností WTO a zabránit ohrožení sociálního rozvoje; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby podporovala užší spolupráci mezi WTO a MOP, což by umožnilo MOP předkládat v obchodních sporech WTO zprávy odborníků s cílem zahrnout pracovní normy a slušnou práci do činností WTO a zabránit ohrožení sociálního rozvoje;

| 46. | zastává názor, že politiky Unie by se měly zaměřovat na jednotlivce i na instituce, pokud jde o rozvoj lidského kapitálu a reformy pracovního trhu; |
| --- | --- |

46.

zastává názor, že politiky Unie by se měly zaměřovat na jednotlivce i na instituce, pokud jde o rozvoj lidského kapitálu a reformy pracovního trhu;

| 47. | vyjadřuje obavu nad praxí některých třetích zemí využívajících pro své obchodní činnosti postup MODE 4; vyzývá spíše Komisi a členské státy, aby se zaměřily na strukturalizaci mezinárodní migrace způsobem, který zabrání vykořisťování a odlivu mozků; |
| --- | --- |

47.

vyjadřuje obavu nad praxí některých třetích zemí využívajících pro své obchodní činnosti postup MODE 4; vyzývá spíše Komisi a členské státy, aby se zaměřily na strukturalizaci mezinárodní migrace způsobem, který zabrání vykořisťování a odlivu mozků;

| 48. | podporuje iniciativy, které posilují rozvoj dialogu se sociálními partnery a spolupráci uvnitř partnerských zemí a mezi nimi a žádá Komisi, aby dále rozvíjela stávající programy a aby se přitom zaměřila na programy, jež usilují o posílení institucionální schopnosti sociálních partnerů pro rozvoj a provádění politiky; |
| --- | --- |

48.

podporuje iniciativy, které posilují rozvoj dialogu se sociálními partnery a spolupráci uvnitř partnerských zemí a mezi nimi a žádá Komisi, aby dále rozvíjela stávající programy a aby se přitom zaměřila na programy, jež usilují o posílení institucionální schopnosti sociálních partnerů pro rozvoj a provádění politiky;

| 49. | zasazuje se o zavedení svobody sdružování pro odbory a práva na kolektivní vyjednávání bez výjimky s cílem prosadit, zlepšit a chránit slušné pracovní podmínky; |
| --- | --- |

49.

zasazuje se o zavedení svobody sdružování pro odbory a práva na kolektivní vyjednávání bez výjimky s cílem prosadit, zlepšit a chránit slušné pracovní podmínky;

| 50. | připomíná pokyny EU k různým otázkám týkajícím se lidských práv, které představují silný politický signál, že se jedná o priority Unie; vyzývá proto Radu, aby přijala podobné pokyny vycházející z osmi základních úmluv MOP s cílem používat je jako pragmatický nástroj EU, který pomůže lépe prosazovat vnější sociální politiku Unie; opakuje, že dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv je i nadále v souladu s Všeobecnou deklarací povinností všech společností; |
| --- | --- |

50.

připomíná pokyny EU k různým otázkám týkajícím se lidských práv, které představují silný politický signál, že se jedná o priority Unie; vyzývá proto Radu, aby přijala podobné pokyny vycházející z osmi základních úmluv MOP s cílem používat je jako pragmatický nástroj EU, který pomůže lépe prosazovat vnější sociální politiku Unie; opakuje, že dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv je i nadále v souladu s Všeobecnou deklarací povinností všech společností;

| 51. | vyzývá Komisi a členské státy, aby rozvíjely proaktivní přístup k řešení sociálních důsledků vyplývajících z úprav a restrukturalizací, které souvisí s globalizací; |
| --- | --- |

51.

vyzývá Komisi a členské státy, aby rozvíjely proaktivní přístup k řešení sociálních důsledků vyplývajících z úprav a restrukturalizací, které souvisí s globalizací;

Globální správa ekonomických záležitostí

| 52. | vítá uspořádání jednání zemí G-20 na úrovni ministrů sociálních věcí a vyzývá Komisi, aby se jich aktivně účastnila; lituje, že ve všeobecnosti je jejich sledování na úrovni EU stále neuspokojivé; |
| --- | --- |

52.

vítá uspořádání jednání zemí G-20 na úrovni ministrů sociálních věcí a vyzývá Komisi, aby se jich aktivně účastnila; lituje, že ve všeobecnosti je jejich sledování na úrovni EU stále neuspokojivé;

| 53. | žádá Komisi a členské státy, aby začlenily zaměstnaneckou, sociální a environmentální politiku, včetně aspektů rovnosti pohlaví, do všech jednání týkajících se struktur globální správy ekonomických záležitostí a makroekonomických dialogů; |
| --- | --- |

53.

žádá Komisi a členské státy, aby začlenily zaměstnaneckou, sociální a environmentální politiku, včetně aspektů rovnosti pohlaví, do všech jednání týkajících se struktur globální správy ekonomických záležitostí a makroekonomických dialogů;

| 54. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly řádnou správu ve finančních, daňových a soudních oblastech jako jeden ze způsobů, jímž lze posílit sociální rozměr globalizace; |
| --- | --- |

54.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly řádnou správu ve finančních, daňových a soudních oblastech jako jeden ze způsobů, jímž lze posílit sociální rozměr globalizace;

| 55. | požaduje, aby Komise vydala členským státům EU doporučení ve prospěch provedení a ratifikace úmluv MOP, které MOP klasifikovala jako aktuální, s cílem zlepšit práva pracujících a pracovní podmínky v Unii a partnerských zemích; smyslem tohoto kroku by byla spravedlivá a inkluzivní globalizace pomocí soudržnějšího provádění hospodářské a sociální politiky členských států v rámci vnější činnosti; žádá Komisi, aby ve stejném duchu vybízela členské státy k provádění pravidelných přezkumů, které posoudí dopady hospodářské, finanční a obchodní politiky; |
| --- | --- |

55.

požaduje, aby Komise vydala členským státům EU doporučení ve prospěch provedení a ratifikace úmluv MOP, které MOP klasifikovala jako aktuální, s cílem zlepšit práva pracujících a pracovní podmínky v Unii a partnerských zemích; smyslem tohoto kroku by byla spravedlivá a inkluzivní globalizace pomocí soudržnějšího provádění hospodářské a sociální politiky členských států v rámci vnější činnosti; žádá Komisi, aby ve stejném duchu vybízela členské státy k provádění pravidelných přezkumů, které posoudí dopady hospodářské, finanční a obchodní politiky;

| 56. | domnívá se, že rozrůstání počtu mezinárodních regulačních orgánů přináší naléhavé otázky týkající se soudržnosti a účinnosti mezinárodního právního řádu, zejména pokud jde o ochranu práv pracovníků a základních práv; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že rozrůstání počtu mezinárodních regulačních orgánů přináší naléhavé otázky týkající se soudržnosti a účinnosti mezinárodního právního řádu, zejména pokud jde o ochranu práv pracovníků a základních práv;

| 57. | navrhuje, aby se znovu definovala globální správa tak, aby se zaměřila na větší zapojení regulačních orgánů do právního řádu Organizace spojených národů a na lepší dodržování zásad, které prosazují její specializované agentury, především MOP a WHO; |
| --- | --- |

57.

navrhuje, aby se znovu definovala globální správa tak, aby se zaměřila na větší zapojení regulačních orgánů do právního řádu Organizace spojených národů a na lepší dodržování zásad, které prosazují její specializované agentury, především MOP a WHO;

*

* *

| 58. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

58.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  http://www2.ohchr.org/english/law/

(2)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Framework

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(4)  http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/163.htm

(5)  http://www.coe.int/t/dg3/migration/documentation/Default_conv_en.asp

(6)  http://www.ilo.org/ilolex/english/convdisp1.htm

(7)  Tamtéž.

(8)  http://www.ilo.org/jobspact/about/lang–en/index.htm

(9)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@dgreports/@cabinet/documents/publication/wcms_099766.pdf

(10)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/04-wto.pdf

(11)  http://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(12)  WTO: GATS, čl. 1 odst. 2 písm. d) = MODE 4.

(13)  Ženeva, MOP 2004. http://www.ilo.org/fairglobalization/report/lang–cs/index.htm

(14)  http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm

(15)  http://www.oecd.org/document/33/0,3746,en_2649_34889_44086753_1_1_1_1,00.html

(16)  Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.

(17)  Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1.

(18)  Úř. věst. C 320, 28.10.1996, s. 261.

(19)  Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(20)  Úř. věst. C 112 E, 9.5.2002, s. 326.

(21)  Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(22)  Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 65.

(23)  Úř. věst. C 157 E, 6.7.2006, s. 84.

(24)  Úř. věst. C 303 E, 13.12.2006, s. 865.

(25)  Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(26)  Úř. věst. C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(27)  Úř. věst. C 104, 14.4.1999, s. 180.

(28)  Úř. věst. C 301E, 13.12.2007, s. 45.

(29)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(30)  Úř. věst. C 273E, 14.11.2003, s. 305.

(31)  Úř. věst. C 102E, 24.4.2008, s. 301.

(32)  Úř. věst. C 323E, 18.12.2008, s. 361.

(33)  Závěry Rady ze dne 14.6.2010 o dětské práci, 10937/1/2010.

(34)  Závěry Evropské rady ze dne 16.9.2010, EUCO 00021/1/2010.

(35)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/non-financial_reporting_en.htm

(36)  Úř. věst. L 211, 6.8.2008.

(37)  http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/second_revision_cotonou_agreement_20100311.pdf

(38)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=691

(39)  WTO: GATS, čl. 1 odst. 2 písm. d) = MODE 4.

(40)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/may/tradoc_146196.pdf

(41)  Ohrožená zaměstnanost: osoby samostatně výdělečně činné a neplacení rodinní příslušníci. Ukazatel ohrožené zaměstnanosti je jedním z oficiálních ukazatelů zaměstnanosti rozvojových cílů tisíciletí spadajících do cíle 1: vymýtit extrémní chudobu a hlad

(42)  Stanovisko právní služby EP k oblasti působnosti článku 9 SFEU (horizontální sociální ustanovení), o které požádala předsedkyně výboru EMPL (SJ-00004/10), bod 15.

(43)  Tamtéž bod 8.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/51

---

Středa, 8. června 2011Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

P7_TA(2011)0261

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci: získané poznatky a vyhlídky do budoucnosti (2009/2149(INI))

2012/C 380 E/08

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 208 až 211, čl. 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 208 až 211, čl. 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (1) (nástroj pro rozvojovou spolupráci – DCI), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (1) (nástroj pro rozvojovou spolupráci – DCI),

| — | s ohledem na Deklaraci tisíciletí ze dne 8. září 2000, kterou se stanovují rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria kolektivně zavedená mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci tisíciletí ze dne 8. září 2000, kterou se stanovují rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria kolektivně zavedená mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,

| — | s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ podepsané dne 20. prosince 2005 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ podepsané dne 20. prosince 2005 (2),

| — | s ohledem na společné prohlášení o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí a na prohlášení Komise o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí, které je připojeno k Interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí a na prohlášení Komise o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí, které je připojeno k Interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na prohlášení Komise, která byla zaznamenána v zápise Rady a v nichž Komise formálně přijala společný postoj Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro rozvojovou spolupráci (4), a zejména na „prohlášení Komise týkající se článku 5 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Komise, která byla zaznamenána v zápise Rady a v nichž Komise formálně přijala společný postoj Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro rozvojovou spolupráci (4), a zejména na „prohlášení Komise týkající se článku 5 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci“,

| — | s ohledem na dopis D(2007)303749 ze dne 5. března 2007, který zaslal tehdejší předseda Výboru pro rozvoj Josep Borrell Fontelles tehdejší komisařce Ferrero-Waldnerové a tehdejšímu komisaři Michelovi (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis D(2007)303749 ze dne 5. března 2007, který zaslal tehdejší předseda Výboru pro rozvoj Josep Borrell Fontelles tehdejší komisařce Ferrero-Waldnerové a tehdejšímu komisaři Michelovi (5),

| — | s ohledem na dopis A(2007)5238 ze dne 26. března 2007, který zaslala tehdejší komisařka Ferrero-Waldnerová tehdejšímu předsedovi Výboru pro rozvoj Josepu Borrellovi Fontellesovi (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis A(2007)5238 ze dne 26. března 2007, který zaslala tehdejší komisařka Ferrero-Waldnerová tehdejšímu předsedovi Výboru pro rozvoj Josepu Borrellovi Fontellesovi (6),

| — | s ohledem na „směrnice pro předávání údajů ohlašovacího systému věřitelů“, jež vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/DAC) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na „směrnice pro předávání údajů ohlašovacího systému věřitelů“, jež vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/DAC) (7),

| — | s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-403/05 (Evropský parlament vs. Komise Evropských společenství) ze dne 23. října 2007, kdy byla podána žaloba proti rozhodnutí Komise o schválení projektu týkajícího se zabezpečení hranic na Filipínách (rozhodnutí přijaté na základě nařízení (EHS) č. 443/92), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-403/05 (Evropský parlament vs. Komise Evropských společenství) ze dne 23. října 2007, kdy byla podána žaloba proti rozhodnutí Komise o schválení projektu týkajícího se zabezpečení hranic na Filipínách (rozhodnutí přijaté na základě nařízení (EHS) č. 443/92),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (8),

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 29. a 30. října 2009 (dokument 15265/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 29. a 30. října 2009 (dokument 15265/2009),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (9),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. října 2010 o přezkumu rozpočtu EU (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. října 2010 o přezkumu rozpočtu EU (KOM(2010)0700),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 19. října 2010 o budoucnosti rozpočtové podpory EU poskytované třetím zemím (KOM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 19. října 2010 o budoucnosti rozpočtové podpory EU poskytované třetím zemím (KOM(2010)0586),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 10. listopadu 2010 s názvem „Rozvojová politika EU pro udržitelný rozvoj a růst podporující začlenění: Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU“ (KOM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 10. listopadu 2010 s názvem „Rozvojová politika EU pro udržitelný rozvoj a růst podporující začlenění: Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU“ (KOM(2010)0629),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o strategických dokumentech a orientačních programech pro Malajsii, Brazílii a Pákistán (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o strategických dokumentech a orientačních programech pro Malajsii, Brazílii a Pákistán (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o zřízení regionálních strategických dokumentů a regionálních orientačních plánů pro sdružení Mercosur a Latinskou Ameriku (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o zřízení regionálních strategických dokumentů a regionálních orientačních plánů pro sdružení Mercosur a Latinskou Ameriku (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. června 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o regionálních strategických dokumentech pro období 2007–2013 a víceletých orientačních plánech pro Asii (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. června 2007 o návrhu rozhodnutí Komise o regionálních strategických dokumentech pro období 2007–2013 a víceletých orientačních plánech pro Asii (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o demokratické kontrole uplatňování finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o demokratické kontrole uplatňování finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (13),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o návrhu rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje zvláštní opatření pro Irák na rok 2007 (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o návrhu rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje zvláštní opatření pro Irák na rok 2007 (14),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2008 o návrzích rozhodnutí Komise stanovujících roční akční programy pro Brazílii a Argentinu na rok 2008 (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2008 o návrzích rozhodnutí Komise stanovujících roční akční programy pro Brazílii a Argentinu na rok 2008 (15),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2007 o místních společenstvích a rozvojové spolupráci (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2007 o místních společenstvích a rozvojové spolupráci (16),

| — | s ohledem na sdělení Komise „Místní orgány: aktéři rozvoje“ (KOM(2008)0626), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise „Místní orgány: aktéři rozvoje“ (KOM(2008)0626),

| — | s hledem na strukturovaný dialog, který v roce 2010 zahájila Komise s cílem zapojit organizace občanské společnosti a místní orgány do rozvojové spolupráce ES, |
| --- | --- |

—

s hledem na strukturovaný dialog, který v roce 2010 zahájila Komise s cílem zapojit organizace občanské společnosti a místní orgány do rozvojové spolupráce ES,

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. května 2009 o návrhu rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje roční akční program na rok 2009 pro nestátní subjekty a místní orgány v oblasti rozvoje (Část II: Cílené projekty) (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. května 2009 o návrhu rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje roční akční program na rok 2009 pro nestátní subjekty a místní orgány v oblasti rozvoje (Část II: Cílené projekty) (17),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (18),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (19),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 3. února 2011 o postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (20),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0187/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A7-0187/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci je zastřešujícím cílem spolupráce v rámci tohoto nástroje „vymýcení chudoby v partnerských zemích“, včetně „plnění rozvojových cílů tisíciletí“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci je zastřešujícím cílem spolupráce v rámci tohoto nástroje „vymýcení chudoby v partnerských zemích“, včetně „plnění rozvojových cílů tisíciletí“,

| B. | vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 4 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci musejí veškerá opatření v rámci zeměpisných programů a 90 % finančních prostředků na tematické programy splňovat kritéria oficiální rozvojové pomoci, která stanovil Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 4 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci musejí veškerá opatření v rámci zeměpisných programů a 90 % finančních prostředků na tematické programy splňovat kritéria oficiální rozvojové pomoci, která stanovil Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj,

| C. | vzhledem k tomu, že podle výpočtů Komise kritéria oficiální rozvojové pomoci nesplňovalo v letech 2007 a 2009 pouze 0,2 % závazků financovaných na základě tematických programů v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle výpočtů Komise kritéria oficiální rozvojové pomoci nesplňovalo v letech 2007 a 2009 pouze 0,2 % závazků financovaných na základě tematických programů v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci,

| D. | vzhledem k tomu, že v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (rozhodnutí o „komitologii“) (21) zahájil Parlament v roce 2007 proces demokratické kontroly uplatňování nařízení (ES) č. 1905/2006, včetně všech strategických dokumentů o zemích, strategických dokumentů o regionech, tematických strategických dokumentů, víceletých orientačních programů a většiny ročních akčních programů, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (rozhodnutí o „komitologii“) (21) zahájil Parlament v roce 2007 proces demokratické kontroly uplatňování nařízení (ES) č. 1905/2006, včetně všech strategických dokumentů o zemích, strategických dokumentů o regionech, tematických strategických dokumentů, víceletých orientačních programů a většiny ročních akčních programů,

| E. | vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí a s prohlášením Komise o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí, jenž je připojeno k Interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, se Komise zavázala k tomu, že „[při realizaci těchto strategií] řádně zohlední stanovisko Evropského parlamentu“, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v souladu se společným prohlášením o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí a s prohlášením Komise o demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí, jenž je připojeno k Interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, se Komise zavázala k tomu, že „[při realizaci těchto strategií] řádně zohlední stanovisko Evropského parlamentu“,

| F. | vzhledem k tomu, že zásady vlastní odpovědnosti, účasti a řádné správy věcí veřejných vyžaduje účast mnoha subjektů, kdy se nejrůznější rozvojoví partneři, ať už jde o místní orgány nebo o nestátní subjekty, navzájem doplňují a působí ve vzájemném souladu, a vzhledem k tomu, že je nezbytné rozlišit zvláštní povahu místních orgánů ve srovnání s nestátními subjekty, pokud jde o jejich působnost, legitimitu a demokratickou kontrolu, zkušenosti v oblasti řízení místních záležitostí a zapojení do provádění veřejných politik; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zásady vlastní odpovědnosti, účasti a řádné správy věcí veřejných vyžaduje účast mnoha subjektů, kdy se nejrůznější rozvojoví partneři, ať už jde o místní orgány nebo o nestátní subjekty, navzájem doplňují a působí ve vzájemném souladu, a vzhledem k tomu, že je nezbytné rozlišit zvláštní povahu místních orgánů ve srovnání s nestátními subjekty, pokud jde o jejich působnost, legitimitu a demokratickou kontrolu, zkušenosti v oblasti řízení místních záležitostí a zapojení do provádění veřejných politik;

| G. | vzhledem k tomu, že finanční prostředky EU na mezinárodní spolupráci s Afrikou pocházejí ze čtyř geografických nástrojů: ERF pro země Afriky a AKT, Dohody o rozvoji, obchodu a spolupráci pro Jihoafrickou republiku, evropského nástroje sousedství a partnerství pro pět států severní Afriky a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci pro tematické programy; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že finanční prostředky EU na mezinárodní spolupráci s Afrikou pocházejí ze čtyř geografických nástrojů: ERF pro země Afriky a AKT, Dohody o rozvoji, obchodu a spolupráci pro Jihoafrickou republiku, evropského nástroje sousedství a partnerství pro pět států severní Afriky a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci pro tematické programy;

| H. | vzhledem k tomu, že se Komise zavázala, že bude usilovat o to, aby 20 % pomoci přidělované z programů pro jednotlivé země, na které se vztahuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, bylo do roku 2009 vydáváno na základní a střední vzdělávání a základní zdravotní péči, a to prostřednictvím projektové, programové či rozpočtové podpory spojené s těmito sektory, přičemž toto číslo má být průměrnou hodnotou pro všechny zeměpisné oblasti, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se Komise zavázala, že bude usilovat o to, aby 20 % pomoci přidělované z programů pro jednotlivé země, na které se vztahuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, bylo do roku 2009 vydáváno na základní a střední vzdělávání a základní zdravotní péči, a to prostřednictvím projektové, programové či rozpočtové podpory spojené s těmito sektory, přičemž toto číslo má být průměrnou hodnotou pro všechny zeměpisné oblasti,

| I. | vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala ke společnému cíli, kterým je poskytování 0,7 % hrubého národního důchodu (HND) na oficiální rozvojovou pomoc do roku 2015, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala ke společnému cíli, kterým je poskytování 0,7 % hrubého národního důchodu (HND) na oficiální rozvojovou pomoc do roku 2015,

| J. | vzhledem k tomu, že cílem schůzky na nejvyšší úrovni o planetě Zemi, která se má konat v roce 2012, je znovu zajistit politickou podporu myšlence udržitelného rozvoje, vyhodnotit pokrok, jehož bylo dosaženo při plnění mezinárodně dohodnutých cílů v oblasti udržitelného rozvoje, a zabývat se nově vznikajícími závažnými problémy, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že cílem schůzky na nejvyšší úrovni o planetě Zemi, která se má konat v roce 2012, je znovu zajistit politickou podporu myšlence udržitelného rozvoje, vyhodnotit pokrok, jehož bylo dosaženo při plnění mezinárodně dohodnutých cílů v oblasti udržitelného rozvoje, a zabývat se nově vznikajícími závažnými problémy,

| K. | vzhledem k tomu, že v článku 290 SFEU je stanoveno, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v článku 290 SFEU je stanoveno, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné,

Získané poznatky

| 1. | vítá ochotu Komise dostát svému závazku a zahájit pravidelný dialog s Parlamentem o uplatňování finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci; vyjadřuje uznání snaze pravidelně informovat pracovní skupiny Parlamentu, které se zabývají otázkou finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, o tom, jakým způsobem bylo při vypracovávání ročních akčních programů přihlédnuto k jeho připomínkám týkajícím se strategických dokumentů; |
| --- | --- |

1.

vítá ochotu Komise dostát svému závazku a zahájit pravidelný dialog s Parlamentem o uplatňování finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci; vyjadřuje uznání snaze pravidelně informovat pracovní skupiny Parlamentu, které se zabývají otázkou finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, o tom, jakým způsobem bylo při vypracovávání ročních akčních programů přihlédnuto k jeho připomínkám týkajícím se strategických dokumentů;

| 2. | podotýká, že zejména při přezkumu nařízení v polovině období byl dialog mezi Komisí a Parlamentem, který je součástí demokratické kontroly, nápomocen tomu, že nebyly schváleny strategické dokumenty obsahující ustanovení, jež přesahují určité pravomoci, a že tyto dokumenty byly dány do souladu s ustanoveními nařízení o finančním nástroji pro rozvojovou spolupráci a zejména se zásadami, kterými se řídí nárok na oficiální rozvojovou pomoc; |
| --- | --- |

2.

podotýká, že zejména při přezkumu nařízení v polovině období byl dialog mezi Komisí a Parlamentem, který je součástí demokratické kontroly, nápomocen tomu, že nebyly schváleny strategické dokumenty obsahující ustanovení, jež přesahují určité pravomoci, a že tyto dokumenty byly dány do souladu s ustanoveními nařízení o finančním nástroji pro rozvojovou spolupráci a zejména se zásadami, kterými se řídí nárok na oficiální rozvojovou pomoc;

| 3. | považuje za politováníhodné, že Komise nepřihlédla v dostatečné míře k několika připomínkám Parlamentu, které předložil v rámci procesu demokratické kontroly, zejména k připomínkám týkajícím se nedostatečného zaměření na chudobu a na rozvojové cíle tisíciletí; |
| --- | --- |

3.

považuje za politováníhodné, že Komise nepřihlédla v dostatečné míře k několika připomínkám Parlamentu, které předložil v rámci procesu demokratické kontroly, zejména k připomínkám týkajícím se nedostatečného zaměření na chudobu a na rozvojové cíle tisíciletí;

| 4. | s politováním konstatuje, že se v rámci Evropského konsenzu o rozvoji (2005) a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci zdůrazňuje význam vlastní odpovědnosti, avšak zapojení parlamentů členských států do vypracovávání strategických dokumentů pro jednotlivé země je v praxi naprosto nedostatečné; považuje za politováníhodné, že Komise neuplatnila v dostatečné míře ustanovení článků 19, 20 a 33 nařízení (ES) č. 1905/2006 o konzultacích s nestátními subjekty a místními orgány; |
| --- | --- |

4.

s politováním konstatuje, že se v rámci Evropského konsenzu o rozvoji (2005) a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci zdůrazňuje význam vlastní odpovědnosti, avšak zapojení parlamentů členských států do vypracovávání strategických dokumentů pro jednotlivé země je v praxi naprosto nedostatečné; považuje za politováníhodné, že Komise neuplatnila v dostatečné míře ustanovení článků 19, 20 a 33 nařízení (ES) č. 1905/2006 o konzultacích s nestátními subjekty a místními orgány;

| 5. | podotýká, že „prorůstová strategie“ by neměla být zaměňována za dlouhodobou rozvojovou strategii, která zahrnuje financování dlouhodobých cílů v oblastech, jako je zdravotnictví, vzdělávání, přístup venkovských oblastí k energii, podpora drobných zemědělců apod.; |
| --- | --- |

5.

podotýká, že „prorůstová strategie“ by neměla být zaměňována za dlouhodobou rozvojovou strategii, která zahrnuje financování dlouhodobých cílů v oblastech, jako je zdravotnictví, vzdělávání, přístup venkovských oblastí k energii, podpora drobných zemědělců apod.;

| 6. | lituje, že v reakci na usnesení Parlamentu, v nichž upozorňoval na nesplnění požadavku týkajícího se kritéria, jímž se řídí nárok na oficiální rozvojovou pomoc a které je stanoveno v čl. 2 odst. 4 nařízení, Komise pozměnila či stáhla pouze tři z 11 návrhů příslušných prováděcích opatření; |
| --- | --- |

6.

lituje, že v reakci na usnesení Parlamentu, v nichž upozorňoval na nesplnění požadavku týkajícího se kritéria, jímž se řídí nárok na oficiální rozvojovou pomoc a které je stanoveno v čl. 2 odst. 4 nařízení, Komise pozměnila či stáhla pouze tři z 11 návrhů příslušných prováděcích opatření;

| 7. | s politováním konstatuje, že výbor vytvořený na základě článku 35 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci nereagoval na usnesení Parlamentu, v němž upozorňoval na to, že Komise překročila své prováděcí pravomoci; se znepokojením konstatuje, že se rozsáhlá práce Parlamentu v oblasti kontroly nesetkala mezi zástupci členských států ve výboru pro finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci s patřičnou odezvou, a naléhavě žádá členské státy, aby se chopily svého úkolu a v úzké spolupráci s Parlamentem zajistily, aby byla opatření, která navrhuje Komise, zcela v souladu s předpisy týkajícími se finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci; |
| --- | --- |

7.

s politováním konstatuje, že výbor vytvořený na základě článku 35 finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci nereagoval na usnesení Parlamentu, v němž upozorňoval na to, že Komise překročila své prováděcí pravomoci; se znepokojením konstatuje, že se rozsáhlá práce Parlamentu v oblasti kontroly nesetkala mezi zástupci členských států ve výboru pro finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci s patřičnou odezvou, a naléhavě žádá členské státy, aby se chopily svého úkolu a v úzké spolupráci s Parlamentem zajistily, aby byla opatření, která navrhuje Komise, zcela v souladu s předpisy týkajícími se finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci;

| 8. | žádá Komisi, aby uvedla, jaká kritéria použila pro přidělování finančních prostředků zemím a regionům, které využívají finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a různým oblastem činnosti v rámci každého zeměpisného a tematického programu, a to v pořadí podle důležitosti a s ohledem na jejich příslušnou váhu; |
| --- | --- |

8.

žádá Komisi, aby uvedla, jaká kritéria použila pro přidělování finančních prostředků zemím a regionům, které využívají finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a různým oblastem činnosti v rámci každého zeměpisného a tematického programu, a to v pořadí podle důležitosti a s ohledem na jejich příslušnou váhu;

| 9. | domnívá se, že v řadě strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů nejsou vyčleněny dostatečné prostředky na zastřešující cíl finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, totiž vymýcení chudoby v souvislosti s udržitelným rozvojem, a že v mnoha dokumentech není jasně řečeno, nakolik navrhovaná opatření přispějí k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že v řadě strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů nejsou vyčleněny dostatečné prostředky na zastřešující cíl finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, totiž vymýcení chudoby v souvislosti s udržitelným rozvojem, a že v mnoha dokumentech není jasně řečeno, nakolik navrhovaná opatření přispějí k dosažení rozvojových cílů tisíciletí;

| 10. | upozorňuje zejména na požadavek, aby zeměpisné programy probíhající za pomoci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci splňovaly kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, a naléhavě žádá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, aby za všech okolností zajistily bezpodmínečné splnění této zákonné povinnosti; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje zejména na požadavek, aby zeměpisné programy probíhající za pomoci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci splňovaly kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, a naléhavě žádá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, aby za všech okolností zajistily bezpodmínečné splnění této zákonné povinnosti;

| 11. | poukazuje na to, že má-li být zajištěno účelné využívání pomoci, je nutné zajistit provázanost politiky rozvoje a vlastní odpovědnost za rozvoj a zabránit roztříštěnosti pomoci; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že má-li být zajištěno účelné využívání pomoci, je nutné zajistit provázanost politiky rozvoje a vlastní odpovědnost za rozvoj a zabránit roztříštěnosti pomoci;

Vyhlídky do budoucnosti: zásady

| 12. | zdůrazňuje, že EU i nadále potřebuje specifický finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, který by se zaměřoval výlučně na rozvojové země a výslovně sledoval cíle stanovené v článku 208 SFEU; trvá na tom, že je nutné reálně zvýšit každoroční číselné údaje pro oficiální rozvojovou pomoc v období platnosti příštího víceletého finančního rámce, aby bylo možné do roku 2015 dosáhnout společného cíle týkajícího se výdajů ve výši 0,7 % HND na oficiální rozvojovou pomoc; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že EU i nadále potřebuje specifický finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, který by se zaměřoval výlučně na rozvojové země a výslovně sledoval cíle stanovené v článku 208 SFEU; trvá na tom, že je nutné reálně zvýšit každoroční číselné údaje pro oficiální rozvojovou pomoc v období platnosti příštího víceletého finančního rámce, aby bylo možné do roku 2015 dosáhnout společného cíle týkajícího se výdajů ve výši 0,7 % HND na oficiální rozvojovou pomoc;

| 13. | zdůrazňuje, že podmínkou všech opatření, která mají být financována na základě zeměpisných programů v rámci nového nástroje, je splnění všech kritérií oficiální rozvojové pomoci, zejména požadavku Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci, aby byly „všechny transakce [prováděny] se zřetelem k hlavnímu cíli, kterým je podpora hospodářského rozvoje a prosperity rozvojových zemí“ (22); požaduje zavedení přísnějších kvót pro oficiální rozvojovou pomoc v případě tematických programů, než je tomu v případě současného finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, zejména pokud jde o programy týkající se „migrace a azylu”, v jejichž případě Komise jasně neprokázala, jak činnost financovaná v souvislosti s hraničními kontrolami splňuje podmínky Výboru pro rozvojovou pomoc OECD týkající se oficiální rozvojové pomoci; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že podmínkou všech opatření, která mají být financována na základě zeměpisných programů v rámci nového nástroje, je splnění všech kritérií oficiální rozvojové pomoci, zejména požadavku Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci, aby byly „všechny transakce [prováděny] se zřetelem k hlavnímu cíli, kterým je podpora hospodářského rozvoje a prosperity rozvojových zemí“ (22); požaduje zavedení přísnějších kvót pro oficiální rozvojovou pomoc v případě tematických programů, než je tomu v případě současného finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, zejména pokud jde o programy týkající se „migrace a azylu”, v jejichž případě Komise jasně neprokázala, jak činnost financovaná v souvislosti s hraničními kontrolami splňuje podmínky Výboru pro rozvojovou pomoc OECD týkající se oficiální rozvojové pomoci;

| 14. | zdůrazňuje, že hlavním cílem tohoto nástroje do roku 2015 musí zůstat dosažení rozvojových cílů tisíciletí; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, že pomoc EU bude i nadále odpovídat mezinárodně dohodnutým rozvojovým cílům, které budou schváleny v rámci OSN a jiných příslušných mezinárodních organizací na období po roce 2015; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že hlavním cílem tohoto nástroje do roku 2015 musí zůstat dosažení rozvojových cílů tisíciletí; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, že pomoc EU bude i nadále odpovídat mezinárodně dohodnutým rozvojovým cílům, které budou schváleny v rámci OSN a jiných příslušných mezinárodních organizací na období po roce 2015;

| 15. | uznává, že za účelem poskytování globálních veřejných statků je nutné zajistit spolupráci s mnoha rozvojovými zeměmi i mimo oficiální rozvojovou pomoc; domnívá se, že tato forma spolupráce by měla být regulována a že prostředky by měly plynout prostřednictvím jednoho nebo několika samostatných nástrojů, aby byla zajištěna transparentnost a ochráněna charakteristická povaha rozvojové spolupráce coby autonomní politiky v oblasti vnějších vztahů; v souladu se závazkem, který Evropská rada přijala na zasedání ve dnech 29.–30. října 2009, trvá na tom, že financování boje proti změně klimatu by nemělo zpochybňovat či ohrožovat boj proti chudobě ani probíhající úsilí o dosažení rozvojových cílů tisíciletí a že omezené finanční prostředky, které jsou k dispozici na oficiální rozvojovou pomoc, by neměly být v rozvojových zemích používány na jiné než rozvojové účely; zdůrazňuje, že není třeba měnit definici oficiální rozvojové pomoci, jak ji stanovila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že žádné rozvojové projekty financované Evropskou unií nebudou v rozporu s celosvětovou snahou o zmírnění následků změny klimatu a že nebudou mít na klima vliv, především v případě rozsáhlých projektů budování infrastruktury nebo projektů na malých ostrovech, které pocítí nepříznivé následky změny klimatu jako první; |
| --- | --- |

15.

uznává, že za účelem poskytování globálních veřejných statků je nutné zajistit spolupráci s mnoha rozvojovými zeměmi i mimo oficiální rozvojovou pomoc; domnívá se, že tato forma spolupráce by měla být regulována a že prostředky by měly plynout prostřednictvím jednoho nebo několika samostatných nástrojů, aby byla zajištěna transparentnost a ochráněna charakteristická povaha rozvojové spolupráce coby autonomní politiky v oblasti vnějších vztahů; v souladu se závazkem, který Evropská rada přijala na zasedání ve dnech 29.–30. října 2009, trvá na tom, že financování boje proti změně klimatu by nemělo zpochybňovat či ohrožovat boj proti chudobě ani probíhající úsilí o dosažení rozvojových cílů tisíciletí a že omezené finanční prostředky, které jsou k dispozici na oficiální rozvojovou pomoc, by neměly být v rozvojových zemích používány na jiné než rozvojové účely; zdůrazňuje, že není třeba měnit definici oficiální rozvojové pomoci, jak ji stanovila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že žádné rozvojové projekty financované Evropskou unií nebudou v rozporu s celosvětovou snahou o zmírnění následků změny klimatu a že nebudou mít na klima vliv, především v případě rozsáhlých projektů budování infrastruktury nebo projektů na malých ostrovech, které pocítí nepříznivé následky změny klimatu jako první;

| 16. | v době významného omezení veřejných rozpočtových prostředků vyjadřuje své znepokojení nad tím, že se pozornost do značné míry soustřeďuje na investice soukromého sektoru jako na možnost získání významnějších finančních zdrojů pro oblast rozvoje; poukazuje na to, že rozvojová spolupráce je jedinou oblastí zahraniční politiky (kromě humanitární pomoci), která nemá sloužit zájmům Evropské unie, ale má hájit zájmy nejvíce marginalizovaných a nejohroženějších obyvatel této planety; proto naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, aby nedocházelo k odčerpávání žádných veřejných finančních prostředků používaných k podpoře investic soukromého sektoru z již tak nedostatečně finančně zabezpečených oblastí (jako je tomu např. v případě projektů, do nichž jsou zapojeny nestátní subjekty a místní orgány) a aby tato podpora účinně napomohla rozvoji tuzemského soukromého sektoru a malých a středních podniků v zemích s nízkými příjmy; |
| --- | --- |

16.

v době významného omezení veřejných rozpočtových prostředků vyjadřuje své znepokojení nad tím, že se pozornost do značné míry soustřeďuje na investice soukromého sektoru jako na možnost získání významnějších finančních zdrojů pro oblast rozvoje; poukazuje na to, že rozvojová spolupráce je jedinou oblastí zahraniční politiky (kromě humanitární pomoci), která nemá sloužit zájmům Evropské unie, ale má hájit zájmy nejvíce marginalizovaných a nejohroženějších obyvatel této planety; proto naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, aby nedocházelo k odčerpávání žádných veřejných finančních prostředků používaných k podpoře investic soukromého sektoru z již tak nedostatečně finančně zabezpečených oblastí (jako je tomu např. v případě projektů, do nichž jsou zapojeny nestátní subjekty a místní orgány) a aby tato podpora účinně napomohla rozvoji tuzemského soukromého sektoru a malých a středních podniků v zemích s nízkými příjmy;

| 17. | souhlasí s tím, že je nutné vytvořit odlišný přístup k různým skupinám rozvojových zemí a že tradiční finanční pomoc může mít v případě rychle se rozvíjejících zemí menší význam; domnívá se, že pomoc poskytovaná rychle se rozvíjejícím zemím, která by podporovala trvalý hospodářský růst, by se měla soustřeďovat i na upevnění daňové politiky v partnerských zemích a podporovat možnost využívání státních příjmů, které by měly vést ke snížení chudoby a závislosti na podpoře; |
| --- | --- |

17.

souhlasí s tím, že je nutné vytvořit odlišný přístup k různým skupinám rozvojových zemí a že tradiční finanční pomoc může mít v případě rychle se rozvíjejících zemí menší význam; domnívá se, že pomoc poskytovaná rychle se rozvíjejícím zemím, která by podporovala trvalý hospodářský růst, by se měla soustřeďovat i na upevnění daňové politiky v partnerských zemích a podporovat možnost využívání státních příjmů, které by měly vést ke snížení chudoby a závislosti na podpoře;

| 18. | naléhavě žádá Komisi, aby rozvojovým a rychle se rozvíjejícím zemím poskytla zvýšenou podporu zaměřenou na pomoc při daňové reformě s cílem podpořit vznik účinných, účelných, spravedlivých a finančně únosných daňových systémů; vyzývá Komisi, aby účinně zapracovala zásady řádného řízení v daňové oblasti do vytváření programů, uplatňování a sledování strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů a zároveň přijala nezbytná opatření, která by zajistila, aby nadnárodní společnosti podávaly zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí; |
| --- | --- |

18.

naléhavě žádá Komisi, aby rozvojovým a rychle se rozvíjejícím zemím poskytla zvýšenou podporu zaměřenou na pomoc při daňové reformě s cílem podpořit vznik účinných, účelných, spravedlivých a finančně únosných daňových systémů; vyzývá Komisi, aby účinně zapracovala zásady řádného řízení v daňové oblasti do vytváření programů, uplatňování a sledování strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů a zároveň přijala nezbytná opatření, která by zajistila, aby nadnárodní společnosti podávaly zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí;

| 19. | zdůrazňuje, že nástroj budoucí rozvojové spolupráce by se měl i nadále vztahovat na všechny rozvojové země zeměpisného regionu, pro které byl podle seznamu rozvojových zemí Výboru pro rozvojovou pomoc OECD vytvořen; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že nástroj budoucí rozvojové spolupráce by se měl i nadále vztahovat na všechny rozvojové země zeměpisného regionu, pro které byl podle seznamu rozvojových zemí Výboru pro rozvojovou pomoc OECD vytvořen;

| 20. | vyzývá k lepší koordinaci činnosti mezi Komisí a členskými státy, aby bylo možné dosáhnout cílů uvedených v článku 210 SFEU, a podporuje myšlenku vypracování společných evropských strategických dokumentů; domnívá se, že veškeré programové dokumenty EU pro každou zemi a region by měly obsahovat podrobné a aktuální dárcovské matice a také zvláštní kapitolu o účinnosti pomoci EU s uvedením opatření, která byla přijata s cílem zlepšit koordinaci, harmonizaci a doplňkovost dárců a zdokonalit rozdělení práce mezi dárci a zejména mezi členskými státy EU; |
| --- | --- |

20.

vyzývá k lepší koordinaci činnosti mezi Komisí a členskými státy, aby bylo možné dosáhnout cílů uvedených v článku 210 SFEU, a podporuje myšlenku vypracování společných evropských strategických dokumentů; domnívá se, že veškeré programové dokumenty EU pro každou zemi a region by měly obsahovat podrobné a aktuální dárcovské matice a také zvláštní kapitolu o účinnosti pomoci EU s uvedením opatření, která byla přijata s cílem zlepšit koordinaci, harmonizaci a doplňkovost dárců a zdokonalit rozdělení práce mezi dárci a zejména mezi členskými státy EU;

| 21. | znovu opakuje svůj požadavek, aby byl Evropský rozvojový fond (ERF) začleněn do rozpočtu EU, což by zjednodušilo příslušné postupy a zvýšilo účinnost a účelnost pomoci, kterou poskytuje Evropské společenství; trvá na tom, že by to na úrovni EU nemělo vést k žádnému snížení celkového objemu financování za použití finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci a ERF ani celkového objemu finančních prostředků, které jsou na úrovni EU k dispozici pro oficiální rozvojovou pomoc; |
| --- | --- |

21.

znovu opakuje svůj požadavek, aby byl Evropský rozvojový fond (ERF) začleněn do rozpočtu EU, což by zjednodušilo příslušné postupy a zvýšilo účinnost a účelnost pomoci, kterou poskytuje Evropské společenství; trvá na tom, že by to na úrovni EU nemělo vést k žádnému snížení celkového objemu financování za použití finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci a ERF ani celkového objemu finančních prostředků, které jsou na úrovni EU k dispozici pro oficiální rozvojovou pomoc;

| 22. | domnívá se, že je nutné zvýšit podporu ohrožených skupin (žen, osob se zdravotním postižením, mladých a nezaměstnaných osob, domorodých obyvatel) a rovnosti mezi muži a ženami a podporu věnovanou řešení dalších „průřezových otázek“; trvá na tom, že je nezbytné, aby byly v případě nástroje, který nahradí finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, stanoveny v programových dokumentech jasné ukazatele, které by zajistily možnost měření vlivu opatření EU v těchto oblastech; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že je nutné zvýšit podporu ohrožených skupin (žen, osob se zdravotním postižením, mladých a nezaměstnaných osob, domorodých obyvatel) a rovnosti mezi muži a ženami a podporu věnovanou řešení dalších „průřezových otázek“; trvá na tom, že je nezbytné, aby byly v případě nástroje, který nahradí finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, stanoveny v programových dokumentech jasné ukazatele, které by zajistily možnost měření vlivu opatření EU v těchto oblastech;

| 23. | zdůrazňuje, že zapojení místních orgánů do rozvojových politik je nezbytnou podmínkou dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zajištění řádné správy věcí veřejných; připomíná zejména, že místní orgány musejí hrát významnou úlohu v oblastech, jako je vzdělání, boj s hladem, zdravotnictví, zajištění dodávek vody a hygieny, sociální soudržnost a rozvoj místního hospodářství apod.; domnívá se proto, že v budoucím finančním nástroji bude v souladu se zásadou vlastní odpovědnosti za rozvoj nutné posílit jejich úlohu; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že zapojení místních orgánů do rozvojových politik je nezbytnou podmínkou dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zajištění řádné správy věcí veřejných; připomíná zejména, že místní orgány musejí hrát významnou úlohu v oblastech, jako je vzdělání, boj s hladem, zdravotnictví, zajištění dodávek vody a hygieny, sociální soudržnost a rozvoj místního hospodářství apod.; domnívá se proto, že v budoucím finančním nástroji bude v souladu se zásadou vlastní odpovědnosti za rozvoj nutné posílit jejich úlohu;

| 24. | zdůrazňuje, že v oblasti plánování, provádění a hodnocení strategických dokumentů je nutné vytvořit pravidelný strukturovaný dialog mezi Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost, nestátními subjekty a místními orgány; zdůrazňuje proto, že je zapotřebí, aby se v případě příštích finančních nástrojů přihlíželo k závěrům strukturovaného dialogu; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že v oblasti plánování, provádění a hodnocení strategických dokumentů je nutné vytvořit pravidelný strukturovaný dialog mezi Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost, nestátními subjekty a místními orgány; zdůrazňuje proto, že je zapotřebí, aby se v případě příštích finančních nástrojů přihlíželo k závěrům strukturovaného dialogu;

| 25. | zdůrazňuje, že je nutné zavést pružná pravidla, která by EU umožnila reagovat na změny potřeb a priorit; navrhuje, aby bylo provedeno hodnocení omezených přídělů finančních prostředků poskytovaných v rámci ERF jednotlivým zemím mimo programovou pomoc jako možného modelu budoucího nástroje rozvojové spolupráce; zdůrazňuje však, že pomocí finančních prostředků, které by byly poskytovány flexibilněji, je nutné sledovat skutečně rozvojové cíle; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že je nutné zavést pružná pravidla, která by EU umožnila reagovat na změny potřeb a priorit; navrhuje, aby bylo provedeno hodnocení omezených přídělů finančních prostředků poskytovaných v rámci ERF jednotlivým zemím mimo programovou pomoc jako možného modelu budoucího nástroje rozvojové spolupráce; zdůrazňuje však, že pomocí finančních prostředků, které by byly poskytovány flexibilněji, je nutné sledovat skutečně rozvojové cíle;

| 26. | domnívá se, že nový nástroj rozvojové spolupráce by měl tvořit základ cíleně uplatňované a flexibilnější pomoci v nestabilních situacích; domnívá se, že nová finanční struktura by měla pomoci při zajišťování vhodného propojení mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem, a to na základě pružnosti a doplňkové povahy finančních mechanizmů; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že nový nástroj rozvojové spolupráce by měl tvořit základ cíleně uplatňované a flexibilnější pomoci v nestabilních situacích; domnívá se, že nová finanční struktura by měla pomoci při zajišťování vhodného propojení mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem, a to na základě pružnosti a doplňkové povahy finančních mechanizmů;

Vyhlídky do budoucnosti: zeměpisné a tematické programy

| 27. | vyzývá, aby bylo 20 % výdajů v rámci zeměpisných programů věnováno na poskytování základních sociálních služeb, jak Organizace spojených národů stanovila v rozvojových cílech tisíciletí (ukazatel 8.2 pro cíl č. 8: „Vytvořit globální partnerství pro rozvoj“); |
| --- | --- |

27.

vyzývá, aby bylo 20 % výdajů v rámci zeměpisných programů věnováno na poskytování základních sociálních služeb, jak Organizace spojených národů stanovila v rozvojových cílech tisíciletí (ukazatel 8.2 pro cíl č. 8: „Vytvořit globální partnerství pro rozvoj“);

| 28. | trvá na tom, že při poskytování finančních prostředků z rozpočtu je nutné stanovit přísná kritéria nároku na tyto prostředky; klade důraz na to, že Komise nesmí tuto možnost poskytování pomoci využívat v zemích, kde nelze zaručit transparentnost veřejných výdajů, že poskytování finančních prostředků z rozpočtu musí být vždy doprovázeno opatřeními na zlepšení parlamentní kontroly a možnosti provádění auditů v přijímající zemi a na zvýšení transparentnosti a veřejného přístupu k informacím a že do sledování využívání této pomoci by měla být zapojena občanská společnost; |
| --- | --- |

28.

trvá na tom, že při poskytování finančních prostředků z rozpočtu je nutné stanovit přísná kritéria nároku na tyto prostředky; klade důraz na to, že Komise nesmí tuto možnost poskytování pomoci využívat v zemích, kde nelze zaručit transparentnost veřejných výdajů, že poskytování finančních prostředků z rozpočtu musí být vždy doprovázeno opatřeními na zlepšení parlamentní kontroly a možnosti provádění auditů v přijímající zemi a na zvýšení transparentnosti a veřejného přístupu k informacím a že do sledování využívání této pomoci by měla být zapojena občanská společnost;

| 29. | uvědomuje si, jak významnou úlohu hraje v rozvoji občanská společnost např. tím, že vystupuje jako dohled nad vládou, a tím zajišťuje její odpovědnost, a vyzývá, aby bylo občanské společnosti v rozvojových zemích poskytováno přiměřené financování; |
| --- | --- |

29.

uvědomuje si, jak významnou úlohu hraje v rozvoji občanská společnost např. tím, že vystupuje jako dohled nad vládou, a tím zajišťuje její odpovědnost, a vyzývá, aby bylo občanské společnosti v rozvojových zemích poskytováno přiměřené financování;

| 30. | znovu opakuje svůj požadavek, aby Komise předložila komplexní finanční analýzu, která by se zabývala všeobecnou podporou poskytovanou z rozpočtu, podporou poskytovanou jednotlivým odvětvím a projektům a veškerými dalšími formami podpory poskytované místním orgánům; zdůrazňuje, že tento celkový obrázek povede k větší provázanosti pomoci poskytované místním orgánům a k lepšímu vládnutí v partnerských zemích; |
| --- | --- |

30.

znovu opakuje svůj požadavek, aby Komise předložila komplexní finanční analýzu, která by se zabývala všeobecnou podporou poskytovanou z rozpočtu, podporou poskytovanou jednotlivým odvětvím a projektům a veškerými dalšími formami podpory poskytované místním orgánům; zdůrazňuje, že tento celkový obrázek povede k větší provázanosti pomoci poskytované místním orgánům a k lepšímu vládnutí v partnerských zemích;

| 31. | podotýká, že u všech tematických programů v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci byl prokázán jejich význam, a zdůrazňuje, že je nezbytné zachovat tematické i zeměpisné programy, vzhledem k novým závažným problémům, jako je celosvětová hospodářská a finanční krize, globální potravinová krize, změna klimatu a zvláštní potřeby nestabilních zemí a zemí procházejících přechodným stadiem, avšak požaduje, aby došlo k jejich přeorientování; |
| --- | --- |

31.

podotýká, že u všech tematických programů v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci byl prokázán jejich význam, a zdůrazňuje, že je nezbytné zachovat tematické i zeměpisné programy, vzhledem k novým závažným problémům, jako je celosvětová hospodářská a finanční krize, globální potravinová krize, změna klimatu a zvláštní potřeby nestabilních zemí a zemí procházejících přechodným stadiem, avšak požaduje, aby došlo k jejich přeorientování;

| 32. | poukazuje na to, že přistěhovalectví je oblastí, v níž je naprosto nezbytné upřednostnit provázanost rozvojové politiky před krátkodobými zájmy EU v dané oblasti, které se do značné míry zaměřují na boj s nelegálním přistěhovalectvím; zdůrazňuje, že rozvojové fondy určené na oblast přistěhovalectví by se neměly používat ke zpřísnění režimu hraničních kontrol a k boji proti nelegálnímu přistěhovalectví; trvá na tom, že veškeré budoucí tematické programy týkající se migrace musejí být plně v souladu s rozvojovými cíli EU a že základní financování v rámci tohoto programu musí splňovat kritéria nároku na oficiální rozvojovou pomoc; zdůrazňuje zejména, že v rámci tematického programu by se měla dávat přednost projektům zabývajícím se migrací „jih-jih“; |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že přistěhovalectví je oblastí, v níž je naprosto nezbytné upřednostnit provázanost rozvojové politiky před krátkodobými zájmy EU v dané oblasti, které se do značné míry zaměřují na boj s nelegálním přistěhovalectvím; zdůrazňuje, že rozvojové fondy určené na oblast přistěhovalectví by se neměly používat ke zpřísnění režimu hraničních kontrol a k boji proti nelegálnímu přistěhovalectví; trvá na tom, že veškeré budoucí tematické programy týkající se migrace musejí být plně v souladu s rozvojovými cíli EU a že základní financování v rámci tohoto programu musí splňovat kritéria nároku na oficiální rozvojovou pomoc; zdůrazňuje zejména, že v rámci tematického programu by se měla dávat přednost projektům zabývajícím se migrací „jih-jih“;

| 33. | zdůrazňuje, že nový tematický program „Investice do lidí“ se musí zaměřovat mimo jiné na dosažení těch rozvojových cílů tisíciletí, které se daří plnit nejméně, a zvláště se zabývat zeměmi a regiony s naprosto nedostatečnými hodnotami ukazatelů pro rozvojové cíle tisíciletí; zdůrazňuje, že výchozím bodem při zvyšování informovanosti obyvatel a přejímání vlastní odpovědnosti za rozvoj je získání základního vzdělání a gramotnosti; požaduje proto, že se tento program zaměřoval i na vzdělání jako na nástroj podporující emancipaci a angažovanost obyvatel; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že nový tematický program „Investice do lidí“ se musí zaměřovat mimo jiné na dosažení těch rozvojových cílů tisíciletí, které se daří plnit nejméně, a zvláště se zabývat zeměmi a regiony s naprosto nedostatečnými hodnotami ukazatelů pro rozvojové cíle tisíciletí; zdůrazňuje, že výchozím bodem při zvyšování informovanosti obyvatel a přejímání vlastní odpovědnosti za rozvoj je získání základního vzdělání a gramotnosti; požaduje proto, že se tento program zaměřoval i na vzdělání jako na nástroj podporující emancipaci a angažovanost obyvatel;

| 34. | domnívá se, že nový nástroj by měl zajistit rozdílný přístup k financování organizací občanské společnosti a místních orgánů a mj. zabránit zbytečné konkurenci mezi oběma těmito typy subjektů; zdůrazňuje, že je nutné zabývat se problémem nadměrného zájmu o stávající program; požaduje, aby se v budoucích tematických programech a navrhovaných možnostech poskytování pomoci plně odrážely výsledky strukturovaného dialogu; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že nový nástroj by měl zajistit rozdílný přístup k financování organizací občanské společnosti a místních orgánů a mj. zabránit zbytečné konkurenci mezi oběma těmito typy subjektů; zdůrazňuje, že je nutné zabývat se problémem nadměrného zájmu o stávající program; požaduje, aby se v budoucích tematických programech a navrhovaných možnostech poskytování pomoci plně odrážely výsledky strukturovaného dialogu;

| 35. | upozorňuje na to, že jedním z důvodů, proč nebyly rozvojové cíle tisíciletí splněny, je neochota přiznat, že životní prostředí, přírodní zdroje a ekosystémy přispívají k lidskému rozvoji a omezení chudoby; se znepokojením konstatuje, že zatímco jsou na otázky životního prostředí vyčleněna pouze 3 % z celkových finančních prostředků v rámci stávající evropské oficiální rozvojové pomoci, je dalším problémem to, že se část finančních prostředků, které EU a členské státy poskytují rozvojovým zemím, investuje do projektů, které přispívají ke změně klimatu, místo aby ji zmírňovaly; zdůrazňuje, že je nutné zdokonalit provázanost politik zaměřených na rozvoj v oblasti změny klimatu, zejména pokud jde o financování boje proti změně klimatu a začleňování problematiky změny klimatu do rozvojové spolupráce EU; |
| --- | --- |

35.

upozorňuje na to, že jedním z důvodů, proč nebyly rozvojové cíle tisíciletí splněny, je neochota přiznat, že životní prostředí, přírodní zdroje a ekosystémy přispívají k lidskému rozvoji a omezení chudoby; se znepokojením konstatuje, že zatímco jsou na otázky životního prostředí vyčleněna pouze 3 % z celkových finančních prostředků v rámci stávající evropské oficiální rozvojové pomoci, je dalším problémem to, že se část finančních prostředků, které EU a členské státy poskytují rozvojovým zemím, investuje do projektů, které přispívají ke změně klimatu, místo aby ji zmírňovaly; zdůrazňuje, že je nutné zdokonalit provázanost politik zaměřených na rozvoj v oblasti změny klimatu, zejména pokud jde o financování boje proti změně klimatu a začleňování problematiky změny klimatu do rozvojové spolupráce EU;

| 36. | poukazuje na to, že Účetní dvůr ve své „zvláštní zprávě 6/2006“ dospěl k závěru, že od roku 2001 dosáhla EU při začleňování otázky životního prostředí do své rozvojové politiky pouze omezeného pokroku, jelikož se strategické dokumenty o jednotlivých zemích nezabývaly v dostatečné míře otázkami životního prostředí; v souvislosti s tím naléhá na Komisi, aby zajistila, že environmentální otázky budou lépe začleněny do všech vnějších politik a finančních nástrojů a v jejich rámci systematicky sledovány, zejména vzhledem k současným závažným problémům, které představuje změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že Účetní dvůr ve své „zvláštní zprávě 6/2006“ dospěl k závěru, že od roku 2001 dosáhla EU při začleňování otázky životního prostředí do své rozvojové politiky pouze omezeného pokroku, jelikož se strategické dokumenty o jednotlivých zemích nezabývaly v dostatečné míře otázkami životního prostředí; v souvislosti s tím naléhá na Komisi, aby zajistila, že environmentální otázky budou lépe začleněny do všech vnějších politik a finančních nástrojů a v jejich rámci systematicky sledovány, zejména vzhledem k současným závažným problémům, které představuje změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti;

| 37. | znovu opakuje, že na finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci lze článek 290 SFEU bez výjimky použít, a vyzývá proto k tomu, aby v případě rozhodnutí, která splňují kritéria článku 290 SFEU, jako je stanovení všeobecných cílů a priorit, dosahování očekávaných výsledků a přidělování finančních prostředků, bylo uplatňování postupu přijímání aktů v přenesené působnosti povinné; |
| --- | --- |

37.

znovu opakuje, že na finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci lze článek 290 SFEU bez výjimky použít, a vyzývá proto k tomu, aby v případě rozhodnutí, která splňují kritéria článku 290 SFEU, jako je stanovení všeobecných cílů a priorit, dosahování očekávaných výsledků a přidělování finančních prostředků, bylo uplatňování postupu přijímání aktů v přenesené působnosti povinné;

*

* *

| 38. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

38.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

(2)  Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Připojená ke sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (KOM(2006)0628), ze dne 24. října 2006.

(5)  Zaregistrován jako dokument komitologie č. CMT-2007-1709 – příloha zaregistrována jako dokument komitologie č. CMT-2007-1709-2.

(6)  Zaregistrován jako dokument komitologie č. CMT-2007-1709-3.

(7)  DCD/DAC (2007)39 / v konečném znění ze dne 4. září 2007, 145 stran.

(8)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 62.

(9)  Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30.

(10)  Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 507.

(11)  Úř. věst. C 125 E, 22.5.2008, s. 213.

(12)  Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 337.

(13)  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 595.

(14)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 624.

(15)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 19.

(16)  Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 249.

(17)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 8.

(18)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0032.

(19)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0030.

(20)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0033.

(21)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

(22)  Viz Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci: „směrnice pro předávání údajů ohlašovacího systému věřitelů“.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/59

---

Středa, 8. června 2011Možnosti politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky

P7_TA(2011)0262

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky (2011/2013(INI))

2012/C 380 E/09

Evropský parlament,

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 1. července 2010 o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky (KOM(2010)0348), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 1. července 2010 o možnostech politiky pro pokrok směrem k evropskému smluvnímu právu pro spotřebitele a podniky (KOM(2010)0348),

| — | s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2010, kterým se zřizuje Skupina odborníků pro společný referenční rámec v oblasti evropského smluvního práva (2010/233/EU) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2010, kterým se zřizuje Skupina odborníků pro společný referenční rámec v oblasti evropského smluvního práva (2010/233/EU) (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. července 2001 o evropském smluvním právu (KOM(2001)0398), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. července 2001 o evropském smluvním právu (KOM(2001)0398),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. února 2003 nazvané „Provázanější evropské smluvní právo – akční plán“ (KOM(2003)0068), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. února 2003 nazvané „Provázanější evropské smluvní právo – akční plán“ (KOM(2003)0068),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. října 2004 nazvané „Evropské smluvní právo a přezkum acquis: cesta vpřed“ (KOM(2004)0651), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. října 2004 nazvané „Evropské smluvní právo a přezkum acquis: cesta vpřed“ (KOM(2004)0651),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 23. září 2005 nazvanou „První výroční zpráva o pokroku v oblasti evropského smluvního práva a přezkumu acquis“ (KOM(2005)0456) a zprávu Komise ze dne 25. července 2007 nazvanou „Druhá zpráva o pokroku týkající se společného referenčního rámce“ (KOM(2007)0447), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 23. září 2005 nazvanou „První výroční zpráva o pokroku v oblasti evropského smluvního práva a přezkumu acquis“ (KOM(2005)0456) a zprávu Komise ze dne 25. července 2007 nazvanou „Druhá zpráva o pokroku týkající se společného referenčního rámce“ (KOM(2007)0447),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. října 2009 o přeshraničním elektronickém obchodu mezi podniky a spotřebiteli v EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. října 2009 o přeshraničním elektronickém obchodu mezi podniky a spotřebiteli v EU (KOM(2009)0557),

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. září 2008 o společném referenčním rámci evropského smluvního práva (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. září 2008 o společném referenčním rámci evropského smluvního práva (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o evropském smluvním právu (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o evropském smluvním právu (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o evropském smluvním právu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o evropském smluvním právu (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o evropském smluvním právu a přezkumu acquis: cesta vpřed (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o evropském smluvním právu a přezkumu acquis: cesta vpřed (5),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 26. května 1989 (6), 6. května 1994 (7), 15. listopadu 2001 (8) a 2. září 2003 (9) o této otázce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 26. května 1989 (6), 6. května 1994 (7), 15. listopadu 2001 (8) a 2. září 2003 (9) o této otázce,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Hospodářského a měnového výboru (A7-0164/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Hospodářského a měnového výboru (A7-0164/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že iniciativa v oblasti evropského smluvního práva, jejímž cílem je řešit problémy související s jednotným trhem způsobené mimo jiné odlišnými subjekty smluvního práva, je projednávána mnoho let, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že iniciativa v oblasti evropského smluvního práva, jejímž cílem je řešit problémy související s jednotným trhem způsobené mimo jiné odlišnými subjekty smluvního práva, je projednávána mnoho let,

| B. | vzhledem k tomu, že v důsledku světové finanční krize se zdá být důležitější než kdy předtím zavést provázaný režim evropského smluvního práva pro dosažení plného potenciálu vnitřního trhu, a pomoci tak splnit cíle strategie Evropa 2020, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v důsledku světové finanční krize se zdá být důležitější než kdy předtím zavést provázaný režim evropského smluvního práva pro dosažení plného potenciálu vnitřního trhu, a pomoci tak splnit cíle strategie Evropa 2020,

| C. | vzhledem k tomu, že jednotný trh zůstává rozdroben kvůli mnoha faktorům, včetně neúspěšného provedení stávajících právních předpisů týkajících se jednotného trhu, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jednotný trh zůstává rozdroben kvůli mnoha faktorům, včetně neúspěšného provedení stávajících právních předpisů týkajících se jednotného trhu,

| D. | vzhledem k tomu, že je třeba důkladněji studovat otázku, proč zůstává vnitřní trh nadále rozdroben a jak tyto problémy nejlépe řešit, a to včetně toho, jak zajistit uplatňování stávajících právních předpisů, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je třeba důkladněji studovat otázku, proč zůstává vnitřní trh nadále rozdroben a jak tyto problémy nejlépe řešit, a to včetně toho, jak zajistit uplatňování stávajících právních předpisů,

| E. | vzhledem k tomu, že Komise ve výše zmíněné zelené knize představila četné možnosti nástroje evropského smluvního práva, které by mohly pomoci upevnit podnikatelské prostředí a posílit důvěru občanů v jednotný trh, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Komise ve výše zmíněné zelené knize představila četné možnosti nástroje evropského smluvního práva, které by mohly pomoci upevnit podnikatelské prostředí a posílit důvěru občanů v jednotný trh,

| F. | vzhledem k tomu, že zřízená skupina odborníků spolu s kulatým stolem zúčastněných stran zahájily svou činnost na podporu Komise při přípravě návrhu společného referenčního rámce, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zřízená skupina odborníků spolu s kulatým stolem zúčastněných stran zahájily svou činnost na podporu Komise při přípravě návrhu společného referenčního rámce,

| G. | vzhledem k tomu, že rozdíly ve smluvním právu na vnitrostátní úrovni nepředstavují pro malé a střední podniky a spotřebitele jedinou překážku, pokud jde o přeshraniční činnost, neboť se potýkají s dalšími problémy, včetně jazykových bariér, různých režimů zdanění, otázek odpovědnosti internetových obchodníků, omezeného širokopásmového připojení, počítačové gramotnosti, bezpečnostních problémů, demografického složení obyvatelstva jednotlivých členských států, obav souvisejících s ochranou soukromí, vyřizování reklamací a práv duševního vlastnictví atd., |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že rozdíly ve smluvním právu na vnitrostátní úrovni nepředstavují pro malé a střední podniky a spotřebitele jedinou překážku, pokud jde o přeshraniční činnost, neboť se potýkají s dalšími problémy, včetně jazykových bariér, různých režimů zdanění, otázek odpovědnosti internetových obchodníků, omezeného širokopásmového připojení, počítačové gramotnosti, bezpečnostních problémů, demografického složení obyvatelstva jednotlivých členských států, obav souvisejících s ochranou soukromí, vyřizování reklamací a práv duševního vlastnictví atd.,

| H. | vzhledem k tomu, že podle průzkumu Komise z roku 2008 tři čtvrtiny maloobchodníků obchodují pouze na domácím trhu a že přeshraniční obchod je často běžný pouze v několika členských státech (10), |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podle průzkumu Komise z roku 2008 tři čtvrtiny maloobchodníků obchodují pouze na domácím trhu a že přeshraniční obchod je často běžný pouze v několika členských státech (10),

| I. | vzhledem k tomu, že je nezbytné rozlišovat mezi tradičními přeshraničními transakcemi a elektronickým obchodem se specifickými problémy a rozdílnými náklady na transakce; vzhledem k tomu, že je rovněž nezbytné z hlediska budoucího posouzení dopadů pečlivě a přesně vymezit způsob stanovování transakčních nákladů; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že je nezbytné rozlišovat mezi tradičními přeshraničními transakcemi a elektronickým obchodem se specifickými problémy a rozdílnými náklady na transakce; vzhledem k tomu, že je rovněž nezbytné z hlediska budoucího posouzení dopadů pečlivě a přesně vymezit způsob stanovování transakčních nákladů;

| J. | vzhledem k tomu, že je jasné, že uplatňování zahraničního (spotřebitelského) práva v přeshraničních transakcích podle nařízení Řím I (11) s sebou nese pro podniky, a to zejména pro malé a střední podniky, značné transakční náklady, které se jenom ve Spojeném království odhadují na 15 000 EUR na jednu firmu a členský stát (12), |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že je jasné, že uplatňování zahraničního (spotřebitelského) práva v přeshraničních transakcích podle nařízení Řím I (11) s sebou nese pro podniky, a to zejména pro malé a střední podniky, značné transakční náklady, které se jenom ve Spojeném království odhadují na 15 000 EUR na jednu firmu a členský stát (12),

| K. | vzhledem k tomu, že je zapotřebí více informací týkajících se transakčních nákladů vyplývajících z uplatňování čl. 6 odst. 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Řím I, přičemž je třeba mít na paměti, že nařízení Řím I se uplatňuje teprve od prosince 2009, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je zapotřebí více informací týkajících se transakčních nákladů vyplývajících z uplatňování čl. 6 odst. 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Řím I, přičemž je třeba mít na paměti, že nařízení Řím I se uplatňuje teprve od prosince 2009,

| L. | vzhledem k tomu, že takové transakční náklady jsou považovány za jednu z významných překážek přeshraničního obchodu, což potvrdilo 50 % dotázaných evropských maloobchodníků v roce 2011, kteří již přes hranice obchodují a kteří uvedli, že harmonizace příslušných zákonů v oblasti přeshraničních transakcí v celé EU by zvýšila objem jejich přeshraničního obchodu, zatímco 41 % uvedlo, že objem jejich obchodu by se nezvýšil; vzhledem k tomu, že z maloobchodníků, kteří neobchodují přes hranice, naproti tomu 60 % uvedlo, že objem jejich přeshraničního obchodu by se ve více harmonizovaném regulatorním prostředí nezvýšil, a 25 % uvedlo, že by se zvýšil (13), |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že takové transakční náklady jsou považovány za jednu z významných překážek přeshraničního obchodu, což potvrdilo 50 % dotázaných evropských maloobchodníků v roce 2011, kteří již přes hranice obchodují a kteří uvedli, že harmonizace příslušných zákonů v oblasti přeshraničních transakcí v celé EU by zvýšila objem jejich přeshraničního obchodu, zatímco 41 % uvedlo, že objem jejich obchodu by se nezvýšil; vzhledem k tomu, že z maloobchodníků, kteří neobchodují přes hranice, naproti tomu 60 % uvedlo, že objem jejich přeshraničního obchodu by se ve více harmonizovaném regulatorním prostředí nezvýšil, a 25 % uvedlo, že by se zvýšil (13),

| M. | vzhledem k tomu, že nejzjevnějšími překážkami, jimž spotřebitelé a malé a střední podniky na jednotném trhu čelí, jsou složitost smluvních vztahů, nespravedlivé smluvní podmínky, neadekvátní a nedostatečné informace a neúčinné a časově náročné postupy, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že nejzjevnějšími překážkami, jimž spotřebitelé a malé a střední podniky na jednotném trhu čelí, jsou složitost smluvních vztahů, nespravedlivé smluvní podmínky, neadekvátní a nedostatečné informace a neúčinné a časově náročné postupy,

| N. | vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité, aby jakákoli iniciativa ze strany EU reagovala na skutečné potřeby a obavy podniků i spotřebitelů; vzhledem k tomu, že tyto obavy se týkají rovněž právních/jazykových problémů (poskytování standardních podmínek pro malé podniky ve všech jazycích EU) a problémů při přeshraničním vymáhání smluv (ustanovení týkající se autonomních opatření EU v oblasti procesního práva), |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité, aby jakákoli iniciativa ze strany EU reagovala na skutečné potřeby a obavy podniků i spotřebitelů; vzhledem k tomu, že tyto obavy se týkají rovněž právních/jazykových problémů (poskytování standardních podmínek pro malé podniky ve všech jazycích EU) a problémů při přeshraničním vymáhání smluv (ustanovení týkající se autonomních opatření EU v oblasti procesního práva),

| O. | vzhledem ke studii Komise, podle níž je internetový trh stále roztříštěn: průzkum prokázal, že 61 % z 10 964 testových přeshraničních objednávek bylo neúspěšných a že přeshraniční nakupování zvyšuje možnosti spotřebitele nalézt levnější nabídku (14) a zboží, které se na domácím internetovém trhu nenabízí (15), přičemž hodnota 61 % se jeví jako velmi vysoká a vyžaduje další studii, ověření a posouzení, |
| --- | --- |

O.

vzhledem ke studii Komise, podle níž je internetový trh stále roztříštěn: průzkum prokázal, že 61 % z 10 964 testových přeshraničních objednávek bylo neúspěšných a že přeshraniční nakupování zvyšuje možnosti spotřebitele nalézt levnější nabídku (14) a zboží, které se na domácím internetovém trhu nenabízí (15), přičemž hodnota 61 % se jeví jako velmi vysoká a vyžaduje další studii, ověření a posouzení,

| P. | vzhledem k tomu, že postupná harmonizace nepřekonává účinně překážky na vnitřním trhu vyplývající z rozdílného vnitrostátního smluvního práva jednotlivých členských států, musí být veškerá opatření v této oblasti založena na jednoznačných důkazech, že by taková iniciativa znamenala skutečný posun, jehož nelze dosáhnout prostřednictvím jiných, méně rušivých opatření, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že postupná harmonizace nepřekonává účinně překážky na vnitřním trhu vyplývající z rozdílného vnitrostátního smluvního práva jednotlivých členských států, musí být veškerá opatření v této oblasti založena na jednoznačných důkazech, že by taková iniciativa znamenala skutečný posun, jehož nelze dosáhnout prostřednictvím jiných, méně rušivých opatření,

| Q. | vzhledem k tomu, že by ze společného evropského smluvního práva měli prospěch spotřebitelé a že by toto právo zejména přispělo k většímu a snadněji přístupnému přeshraničnímu obchodu v rámci vnitřního trhu, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že by ze společného evropského smluvního práva měli prospěch spotřebitelé a že by toto právo zejména přispělo k většímu a snadněji přístupnému přeshraničnímu obchodu v rámci vnitřního trhu,

| R. | vzhledem k tomu, že jednání o směrnici o právech spotřebitele (16) ukázala problémy a hranice přístupu harmonizace v oblasti spotřebitelského práva, pokud jde o smlouvy, aniž by přitom bylo oslabeno společné úsilí o dosažení vysoké ochrany spotřebitelů v Evropě, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že jednání o směrnici o právech spotřebitele (16) ukázala problémy a hranice přístupu harmonizace v oblasti spotřebitelského práva, pokud jde o smlouvy, aniž by přitom bylo oslabeno společné úsilí o dosažení vysoké ochrany spotřebitelů v Evropě,

| S. | vzhledem k tomu, že jakékoli kroky v oblasti evropského smluvního práva musí zohlednit povinné vnitrostátní předpisy a musí být v souladu s očekávanou směrnicí o právech spotřebitele, jež bude mít značný dopad na obsah a úroveň harmonizace možného budoucího nástroje v oblasti evropského smluvního práva; vzhledem k tomu, že by bylo nutné v příštích měsících soustavně a pečlivě sledovat její provádění s cílem vymezit oblast působnosti nepovinného nástroje; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že jakékoli kroky v oblasti evropského smluvního práva musí zohlednit povinné vnitrostátní předpisy a musí být v souladu s očekávanou směrnicí o právech spotřebitele, jež bude mít značný dopad na obsah a úroveň harmonizace možného budoucího nástroje v oblasti evropského smluvního práva; vzhledem k tomu, že by bylo nutné v příštích měsících soustavně a pečlivě sledovat její provádění s cílem vymezit oblast působnosti nepovinného nástroje;

| T. | vzhledem k tomu, že jakýkoli konečný výsledek v oblasti evropského smluvního práva musí být realistický, proveditelný, přiměřený a dobře promyšlený, dříve než bude případně upraven a formálně přijat evropskými spolutvůrci právních předpisů, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že jakýkoli konečný výsledek v oblasti evropského smluvního práva musí být realistický, proveditelný, přiměřený a dobře promyšlený, dříve než bude případně upraven a formálně přijat evropskými spolutvůrci právních předpisů,

| 1. | podporuje činnosti usilující o řešení řady překážek, jimž čelí ti, kdo chtějí zahájit přeshraniční transakce na vnitřním trhu, a domnívá se, že spolu s dalšími opatřeními by projekt evropského smluvního práva mohl být užitečný pro dosažení plného potenciálu vnitřního trhu a mít významný přínos pro hospodářství a zaměstnanost; |
| --- | --- |

1.

podporuje činnosti usilující o řešení řady překážek, jimž čelí ti, kdo chtějí zahájit přeshraniční transakce na vnitřním trhu, a domnívá se, že spolu s dalšími opatřeními by projekt evropského smluvního práva mohl být užitečný pro dosažení plného potenciálu vnitřního trhu a mít významný přínos pro hospodářství a zaměstnanost;

| 2. | vítá otevřenou diskusi o zelené knize a doufá, že příslušné útvary Komise provedou důkladnou analýzu výsledků této konzultace; |
| --- | --- |

2.

vítá otevřenou diskusi o zelené knize a doufá, že příslušné útvary Komise provedou důkladnou analýzu výsledků této konzultace;

| 3. | vyzdvihuje hospodářský význam malých a středních podniků a podniků v oblasti rukodělné výroby pro evropské hospodářství; trvá proto na tom, že je třeba zajistit, aby byla dobře provedena zásada „zelenou malým a středním podnikům“, kterou prosazuje Small Business Act, a aby byla považována za prioritu v debatě o iniciativách EU v oblasti smluvního práva; |
| --- | --- |

3.

vyzdvihuje hospodářský význam malých a středních podniků a podniků v oblasti rukodělné výroby pro evropské hospodářství; trvá proto na tom, že je třeba zajistit, aby byla dobře provedena zásada „zelenou malým a středním podnikům“, kterou prosazuje Small Business Act, a aby byla považována za prioritu v debatě o iniciativách EU v oblasti smluvního práva;

Právní povaha nástroje evropského smluvního práva

| 4. | vítá nedávné zveřejnění výsledků studie proveditelnosti uskutečněné skupinou odborníků na evropské smluvní právo a závazek Komise pokračovat v konzultacích o oblasti působnosti a obsahu nepovinného nástroje a v tomto smyslu naléhavě žádá Komisi, aby pokračovala ve skutečně otevřené a transparentní diskusi se všemi zúčastněnými stranami jako součásti rozhodovacího procesu o tom, jak by měla být studie proveditelností využita; |
| --- | --- |

4.

vítá nedávné zveřejnění výsledků studie proveditelnosti uskutečněné skupinou odborníků na evropské smluvní právo a závazek Komise pokračovat v konzultacích o oblasti působnosti a obsahu nepovinného nástroje a v tomto smyslu naléhavě žádá Komisi, aby pokračovala ve skutečně otevřené a transparentní diskusi se všemi zúčastněnými stranami jako součásti rozhodovacího procesu o tom, jak by měla být studie proveditelností využita;

| 5. | uznává nezbytnost dalšího pokroku v oblasti smluvního práva a z dalších možností upřednostňuje možnost 4 zavedení nepovinného nástroje formou nařízení, a to po posouzení dopadu a vyjasnění právního základu; věří, že tento nepovinný nástroj by mohl být doplněn „sadou nástrojů“, která by mohla být podpořena interinstitucionální dohodou; vyzývá k vytvoření „evropských standardních vzorů smluv“, které by byly přeloženy do všech jazyků EU a propojeny s on-line systémem alternativního řešení sporů, což by bylo hospodárnějším a jednodušším řešením jak pro smluvní strany, tak pro Komisi; |
| --- | --- |

5.

uznává nezbytnost dalšího pokroku v oblasti smluvního práva a z dalších možností upřednostňuje možnost 4 zavedení nepovinného nástroje formou nařízení, a to po posouzení dopadu a vyjasnění právního základu; věří, že tento nepovinný nástroj by mohl být doplněn „sadou nástrojů“, která by mohla být podpořena interinstitucionální dohodou; vyzývá k vytvoření „evropských standardních vzorů smluv“, které by byly přeloženy do všech jazyků EU a propojeny s on-line systémem alternativního řešení sporů, což by bylo hospodárnějším a jednodušším řešením jak pro smluvní strany, tak pro Komisi;

| 6. | je přesvědčen, že pouze právní forma nařízení může poskytnout nezbytnou jednoznačnost a právní jistotu; |
| --- | --- |

6.

je přesvědčen, že pouze právní forma nařízení může poskytnout nezbytnou jednoznačnost a právní jistotu;

| 7. | zdůrazňuje, že nařízení, jež stanoví nepovinný nástroj evropského smluvního práva, by díky přímému účinku zlepšilo fungování vnitřního trhu, což by znamenalo přínos pro podniky (snížení nákladů v důsledku nepotřebnosti kolizních norem), spotřebitele (právní jistota, důvěra, vysoká úroveň ochrany spotřebitele) a soudy členských států (nebylo by již nutno zkoumat zahraniční právní předpisy); |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že nařízení, jež stanoví nepovinný nástroj evropského smluvního práva, by díky přímému účinku zlepšilo fungování vnitřního trhu, což by znamenalo přínos pro podniky (snížení nákladů v důsledku nepotřebnosti kolizních norem), spotřebitele (právní jistota, důvěra, vysoká úroveň ochrany spotřebitele) a soudy členských států (nebylo by již nutno zkoumat zahraniční právní předpisy);

| 8. | vítá, že zvolená možnost náležitě zohlední zásadu subsidiarity a nebude mít vliv na legislativní pravomoc členských států v oblasti smluvního a občanského práva; |
| --- | --- |

8.

vítá, že zvolená možnost náležitě zohlední zásadu subsidiarity a nebude mít vliv na legislativní pravomoc členských států v oblasti smluvního a občanského práva;

| 9. | je toho názoru, že „sada nástrojů“ by mohla být zavedena postupnými kroky nejprve jako nástroj Komise a po dohodě mezi orgány přetvořena v nástroj zákonodárných orgánů Unie; poukazuje na to, že „sada nástrojů“ by poskytla nezbytné právní pozadí a podporu pro působnost nepovinného nástroje a standardních podmínek a měla by vycházet z posouzení závazných vnitrostátních pravidel na ochranu spotřebitelů v rámci, ale také mimo rámec stávajícího acquis v oblasti spotřebitelského práva; |
| --- | --- |

9.

je toho názoru, že „sada nástrojů“ by mohla být zavedena postupnými kroky nejprve jako nástroj Komise a po dohodě mezi orgány přetvořena v nástroj zákonodárných orgánů Unie; poukazuje na to, že „sada nástrojů“ by poskytla nezbytné právní pozadí a podporu pro působnost nepovinného nástroje a standardních podmínek a měla by vycházet z posouzení závazných vnitrostátních pravidel na ochranu spotřebitelů v rámci, ale také mimo rámec stávajícího acquis v oblasti spotřebitelského práva;

| 10. | je toho názoru, že doplněním nepovinného nástroje o „sadu nástrojů“ budou dostupné jasnější informace o tomto nástroji EU, což pomůže dotčeným stranám k lepšímu porozumění jejich právům a k informovanému rozhodování při uzavírání smluv na základě tohoto systému, a že právní rámec bude komplexnější a nebude přetížený; |
| --- | --- |

10.

je toho názoru, že doplněním nepovinného nástroje o „sadu nástrojů“ budou dostupné jasnější informace o tomto nástroji EU, což pomůže dotčeným stranám k lepšímu porozumění jejich právům a k informovanému rozhodování při uzavírání smluv na základě tohoto systému, a že právní rámec bude komplexnější a nebude přetížený;

| 11. | je přesvědčen, že všechny zúčastněné strany, ať se jedná o transakce mezi podniky nebo transakce mezi podniky a spotřebiteli, by měly mít možnost svobodné volby nepovinného nástroje jakožto alternativy k vnitrostátnímu nebo mezinárodnímu právu (opt-in), a vyzývá tudíž Komisi, aby vyjasnila zamýšlený vztah nepovinného nástroje na jedné straně a nařízení Řím I a mezinárodních dohod na straně druhé, a to včetně Úmluvy OSN o smlouvách o mezinárodní koupi zboží (CISG); domnívá se však, že je potřeba věnovat další pozornost zajištění toho, aby nepovinný nástroj nabídl ochranu spotřebitelům a malým podnikům vzhledem k jejich postavení slabšího obchodního partnera a aby při volbě práva bylo vyloučeno jakékoli nedorozumění; vyzývá proto Komisi, aby doplnila nepovinný nástroj dalšími informacemi, které vysvětlí jasně, přesně a srozumitelně, jaká mají spotřebitelé práva a že tato práva nebudou ohrožena, aby se zvýšila důvěra spotřebitelů v nepovinný nástroj a aby byli schopni učinit informovanou volbu, zda si přejí uzavřít smlouvu na tomto alternativním základě; |
| --- | --- |

11.

je přesvědčen, že všechny zúčastněné strany, ať se jedná o transakce mezi podniky nebo transakce mezi podniky a spotřebiteli, by měly mít možnost svobodné volby nepovinného nástroje jakožto alternativy k vnitrostátnímu nebo mezinárodnímu právu (opt-in), a vyzývá tudíž Komisi, aby vyjasnila zamýšlený vztah nepovinného nástroje na jedné straně a nařízení Řím I a mezinárodních dohod na straně druhé, a to včetně Úmluvy OSN o smlouvách o mezinárodní koupi zboží (CISG); domnívá se však, že je potřeba věnovat další pozornost zajištění toho, aby nepovinný nástroj nabídl ochranu spotřebitelům a malým podnikům vzhledem k jejich postavení slabšího obchodního partnera a aby při volbě práva bylo vyloučeno jakékoli nedorozumění; vyzývá proto Komisi, aby doplnila nepovinný nástroj dalšími informacemi, které vysvětlí jasně, přesně a srozumitelně, jaká mají spotřebitelé práva a že tato práva nebudou ohrožena, aby se zvýšila důvěra spotřebitelů v nepovinný nástroj a aby byli schopni učinit informovanou volbu, zda si přejí uzavřít smlouvu na tomto alternativním základě;

| 12. | domnívá se, že by nepovinný nástroj představoval evropskou výhodu, zejména zajištěním právní jistoty prostřednictvím judikatury Soudního dvora, která umožní překonat dopad jak právních, tak jazykových překážek tím, že by nepovinný nástroj byl samozřejmě k dispozici ve všech jazycích EU; zdůrazňuje, že by evropští občané měli mít v zájmu lepšího pochopení způsobu fungování evropských orgánů možnost přístupu ke všem druhům informací souvisejících s nepovinným nástrojem, a to prostřednictvím dostupného a snadno použitelného on-line překládacího nástroje, aby si požadované informace mohli přečíst ve vlastním jazyce; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že by nepovinný nástroj představoval evropskou výhodu, zejména zajištěním právní jistoty prostřednictvím judikatury Soudního dvora, která umožní překonat dopad jak právních, tak jazykových překážek tím, že by nepovinný nástroj byl samozřejmě k dispozici ve všech jazycích EU; zdůrazňuje, že by evropští občané měli mít v zájmu lepšího pochopení způsobu fungování evropských orgánů možnost přístupu ke všem druhům informací souvisejících s nepovinným nástrojem, a to prostřednictvím dostupného a snadno použitelného on-line překládacího nástroje, aby si požadované informace mohli přečíst ve vlastním jazyce;

| 13. | považuje pružný a fakultativní charakter nepovinného nástroje za možnou a praktickou výhodu; vyzývá však Komisi, aby vysvětlila výhody takového nástroje pro spotřebitele i podniky a aby lépe vyjasnila, které smluvní straně připadne volba mezi nepovinným nástrojem a „běžně“ použitelným právem a jakým způsobem Komise zamýšlí omezit transakční náklady; vyzývá Komisi, aby do jakéhokoli návrhu nepovinného nástroje začlenila mechanismus pravidelné kontroly a přezkumu zahrnující úzkou spolupráci se všemi zúčastněnými stranami, a to s cílem zajistit, aby nepovinný nástroj odpovídal stávajícímu acquis ve smluvním právu, zejména nařízení Řím I, potřebám trhu a právnímu a hospodářskému vývoji; |
| --- | --- |

13.

považuje pružný a fakultativní charakter nepovinného nástroje za možnou a praktickou výhodu; vyzývá však Komisi, aby vysvětlila výhody takového nástroje pro spotřebitele i podniky a aby lépe vyjasnila, které smluvní straně připadne volba mezi nepovinným nástrojem a „běžně“ použitelným právem a jakým způsobem Komise zamýšlí omezit transakční náklady; vyzývá Komisi, aby do jakéhokoli návrhu nepovinného nástroje začlenila mechanismus pravidelné kontroly a přezkumu zahrnující úzkou spolupráci se všemi zúčastněnými stranami, a to s cílem zajistit, aby nepovinný nástroj odpovídal stávajícímu acquis ve smluvním právu, zejména nařízení Řím I, potřebám trhu a právnímu a hospodářskému vývoji;

Rozsah použití nástroje

| 14. | je toho názoru, že nástroj by se měl vztahovat jak na smlouvy uzavírané mezi podniky a spotřebiteli, tak na smlouvy uzavírané mezi podniky; zdůrazňuje, že nepovinný nástroj musí poskytovat velmi vysokou úroveň ochrany spotřebitele, aby tak nahradil spotřebitelům ochranu, kterou by jim jinak poskytlo jejich vnitrostátní právo; přeje si další vysvětlení, jakým způsobem by toho bylo možné dosáhnout; je tudíž přesvědčen, že úroveň ochrany spotřebitele by měla být vyšší než minimální ochrana, již poskytuje spotřebitelské acquis, a měla by se vztahovat na závazná vnitrostátní pravidla, protože je třeba nalézt uspokojivé řešení problémů mezinárodního práva soukromého; domnívá se, že tato vysoká úroveň ochrany spotřebitele je také v zájmu podniků, neboť ty budou schopny těžit z nepovinného nástroje pouze tehdy, pokud spotřebitelé ve všech členských státech budou důvěřovat tomu, že je volba nepovinného nástroje nezbaví ochrany; |
| --- | --- |

14.

je toho názoru, že nástroj by se měl vztahovat jak na smlouvy uzavírané mezi podniky a spotřebiteli, tak na smlouvy uzavírané mezi podniky; zdůrazňuje, že nepovinný nástroj musí poskytovat velmi vysokou úroveň ochrany spotřebitele, aby tak nahradil spotřebitelům ochranu, kterou by jim jinak poskytlo jejich vnitrostátní právo; přeje si další vysvětlení, jakým způsobem by toho bylo možné dosáhnout; je tudíž přesvědčen, že úroveň ochrany spotřebitele by měla být vyšší než minimální ochrana, již poskytuje spotřebitelské acquis, a měla by se vztahovat na závazná vnitrostátní pravidla, protože je třeba nalézt uspokojivé řešení problémů mezinárodního práva soukromého; domnívá se, že tato vysoká úroveň ochrany spotřebitele je také v zájmu podniků, neboť ty budou schopny těžit z nepovinného nástroje pouze tehdy, pokud spotřebitelé ve všech členských státech budou důvěřovat tomu, že je volba nepovinného nástroje nezbaví ochrany;

| 15. | zdůrazňuje. že má-li se jednotné evropské smluvní právo těšit politické legitimitě a podpoře, musí být jeho výhody pozitivním způsobem vysvětleny občanům; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje. že má-li se jednotné evropské smluvní právo těšit politické legitimitě a podpoře, musí být jeho výhody pozitivním způsobem vysvětleny občanům;

| 16. | konstatuje, že ustanovení smluvního práva, jimiž se řídí smlouvy mezi podniky a smlouvy mezi podniky a spotřebiteli by z úcty ke společným tradicím vnitrostátních právních systémů a s cílem věnovat zvláštní pozornost ochraně slabší smluvní strany, tj. spotřebitelů, měla být formulována odlišně; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že ustanovení smluvního práva, jimiž se řídí smlouvy mezi podniky a smlouvy mezi podniky a spotřebiteli by z úcty ke společným tradicím vnitrostátních právních systémů a s cílem věnovat zvláštní pozornost ochraně slabší smluvní strany, tj. spotřebitelů, měla být formulována odlišně;

| 17. | poukazuje na to, že zásadní prvky spotřebitelského práva vztahujícího se na smlouvy jsou již obsaženy v různých evropských právních předpisech a že důležité části spotřebitelského acquis budou pravděpodobně konsolidovány ve směrnici o právech spotřebitelů; poukazuje na to, že uvedená směrnice by poskytla jednotnou právní úpravu, kterou by mohli spotřebitelé a podniky snadno identifikovat; zdůrazňuje proto, že před přijetím jakéhokoli konečného rozhodnutí je třeba počkat na výsledek jednání o směrnici o právech spotřebitelů; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že zásadní prvky spotřebitelského práva vztahujícího se na smlouvy jsou již obsaženy v různých evropských právních předpisech a že důležité části spotřebitelského acquis budou pravděpodobně konsolidovány ve směrnici o právech spotřebitelů; poukazuje na to, že uvedená směrnice by poskytla jednotnou právní úpravu, kterou by mohli spotřebitelé a podniky snadno identifikovat; zdůrazňuje proto, že před přijetím jakéhokoli konečného rozhodnutí je třeba počkat na výsledek jednání o směrnici o právech spotřebitelů;

| 18. | dále se domnívá, že s ohledem na zvláštní povahu jednotlivých smluv, zejména smluv mezi podniky a smluv mezi podniky a spotřebiteli, hlavních vnitrostátních a mezinárodních zásad smluvního práva a klíčové zásady vysoké míry ochrany spotřebitele je u smluv mezi podniky třeba zachovat stávající praxi poboček a zásadu smluvní svobody; |
| --- | --- |

18.

dále se domnívá, že s ohledem na zvláštní povahu jednotlivých smluv, zejména smluv mezi podniky a smluv mezi podniky a spotřebiteli, hlavních vnitrostátních a mezinárodních zásad smluvního práva a klíčové zásady vysoké míry ochrany spotřebitele je u smluv mezi podniky třeba zachovat stávající praxi poboček a zásadu smluvní svobody;

| 19. | zastává názor, že nepovinné společné evropské smluvní právo by mohlo zlepšit fungování vnitřního trhu, aniž by zasahovalo do vnitrostátního smluvního práva členských států; |
| --- | --- |

19.

zastává názor, že nepovinné společné evropské smluvní právo by mohlo zlepšit fungování vnitřního trhu, aniž by zasahovalo do vnitrostátního smluvního práva členských států;

| 20. | je přesvědčen, že by nepovinný nástroj měl mít v přeshraničních situacích nejprve fakultativní charakter a že jsou potřebné záruky, aby členské státy byly schopny zabránit zneužití nepovinného nástroje v nepravých přeshraničních scénářích; dále se domnívá, že účinky smluvního práva na vnitrostátní subjekty v případě volby nepovinného nástroje v domácích situacích si zaslouží zvláštní analýzu; |
| --- | --- |

20.

je přesvědčen, že by nepovinný nástroj měl mít v přeshraničních situacích nejprve fakultativní charakter a že jsou potřebné záruky, aby členské státy byly schopny zabránit zneužití nepovinného nástroje v nepravých přeshraničních scénářích; dále se domnívá, že účinky smluvního práva na vnitrostátní subjekty v případě volby nepovinného nástroje v domácích situacích si zaslouží zvláštní analýzu;

| 21. | uznává, že smlouvy uzavřené v elektronickém obchodě či uzavřené na dálku představují významný podíl přeshraničních transakcí; je přesvědčen, že i když by nepovinný nástroj neměl být omezen jen na tyto typy transakcí, mohlo by být při prvotním používání nepovinného nástroje užitečné zavést jiná omezení, dokud nebudou shromážděny dostatečné zkušenosti z jeho používání; |
| --- | --- |

21.

uznává, že smlouvy uzavřené v elektronickém obchodě či uzavřené na dálku představují významný podíl přeshraničních transakcí; je přesvědčen, že i když by nepovinný nástroj neměl být omezen jen na tyto typy transakcí, mohlo by být při prvotním používání nepovinného nástroje užitečné zavést jiná omezení, dokud nebudou shromážděny dostatečné zkušenosti z jeho používání;

| 22. | zdůrazňuje, že je obzvlášť důležité usnadnit v EU elektronické obchodování, které je nedostatečně rozvinuté, a považuje za nutné posoudit, zda by rozdíly mezi vnitrostátními systémy smluvního práva mohly být překážkou budoucího rozvoje tohoto odvětví, které podniky i spotřebitelé správně považují za potenciální motor budoucího růstu; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že je obzvlášť důležité usnadnit v EU elektronické obchodování, které je nedostatečně rozvinuté, a považuje za nutné posoudit, zda by rozdíly mezi vnitrostátními systémy smluvního práva mohly být překážkou budoucího rozvoje tohoto odvětví, které podniky i spotřebitelé správně považují za potenciální motor budoucího růstu;

| 23. | je toho názoru, že oblast působnosti „sady nástrojů“ by mohla být celkem široká, zatímco jakýkoli nepovinný nástroj by se měl omezit na základní otázky smluvního práva; je přesvědčen, že by „sada nástrojů“ měla být v souladu s nepovinným nástrojem a obsahovat koncepce z nejrůznějších právních tradic v rámci EU, včetně pravidel odvozených mimo jiné z akademického návrhu společného referenčního rámce (DCFR) (17) a „Principes contractuels communs“ (Obecné smluvní zásady) a „Terminologie contractuelle commune“ (Obecná smluvní terminologie) (18); a že by jeho doporučení ohledně spotřebitelského smluvního práva měla být založena na skutečně vysoké úrovni ochrany; |
| --- | --- |

23.

je toho názoru, že oblast působnosti „sady nástrojů“ by mohla být celkem široká, zatímco jakýkoli nepovinný nástroj by se měl omezit na základní otázky smluvního práva; je přesvědčen, že by „sada nástrojů“ měla být v souladu s nepovinným nástrojem a obsahovat koncepce z nejrůznějších právních tradic v rámci EU, včetně pravidel odvozených mimo jiné z akademického návrhu společného referenčního rámce (DCFR) (17) a „Principes contractuels communs“ (Obecné smluvní zásady) a „Terminologie contractuelle commune“ (Obecná smluvní terminologie) (18); a že by jeho doporučení ohledně spotřebitelského smluvního práva měla být založena na skutečně vysoké úrovni ochrany;

| 24. | vyzývá Komisi a skupinu odborníků, aby vyjasnili, co je třeba považovat za „základní otázky smluvního práva“; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi a skupinu odborníků, aby vyjasnili, co je třeba považovat za „základní otázky smluvního práva“;

| 25. | spatřuje přínos v nepovinném nástroji obsahujícím zvláštní ustanovení uplatňovaná u nejčastějších druhů smluv, zejména o prodeji zboží a poskytování služeb; znovu opakuje svou dřívější výzvu, aby do oblasti působnosti nepovinného nástroje byly zahrnuty pojistné smlouvy, jelikož se domnívá, že takový nástroj by mohl být obzvláště užitečný pro pojistné smlouvy malého rozsahu; zdůrazňuje, že v oblasti právních předpisů týkajících se pojistných smluv již byla vykonána předběžná práce – viz Zásady, jimiž se řídí evropská pojistná smlouva (PEICL), které by se měly začlenit do souboru evropského smluvního práva a které je třeba dále revidovat a rozpracovat; vyzývá však k opatrnosti, pokud jde o zahrnutí finančních služeb z jakéhokoli nástroje smluvního práva navrženého v této fázi, a vyzývá Komisi, aby v rámci útvaru zřídila speciální odbornou skupinu pro budoucí přípravnou činnost týkající se finančních služeb, aby zajistila, že případný budoucí nástroj zohlední možná specifika odvětví finančních služeb a souvisejících iniciativ vedených jinými částmi Komisi, a aby do tohoto procesu již v rané fázi zapojila Evropský parlament; |
| --- | --- |

25.

spatřuje přínos v nepovinném nástroji obsahujícím zvláštní ustanovení uplatňovaná u nejčastějších druhů smluv, zejména o prodeji zboží a poskytování služeb; znovu opakuje svou dřívější výzvu, aby do oblasti působnosti nepovinného nástroje byly zahrnuty pojistné smlouvy, jelikož se domnívá, že takový nástroj by mohl být obzvláště užitečný pro pojistné smlouvy malého rozsahu; zdůrazňuje, že v oblasti právních předpisů týkajících se pojistných smluv již byla vykonána předběžná práce – viz Zásady, jimiž se řídí evropská pojistná smlouva (PEICL), které by se měly začlenit do souboru evropského smluvního práva a které je třeba dále revidovat a rozpracovat; vyzývá však k opatrnosti, pokud jde o zahrnutí finančních služeb z jakéhokoli nástroje smluvního práva navrženého v této fázi, a vyzývá Komisi, aby v rámci útvaru zřídila speciální odbornou skupinu pro budoucí přípravnou činnost týkající se finančních služeb, aby zajistila, že případný budoucí nástroj zohlední možná specifika odvětví finančních služeb a souvisejících iniciativ vedených jinými částmi Komisi, a aby do tohoto procesu již v rané fázi zapojila Evropský parlament;

| 26. | poukazuje na skutečnost, že vyvstaly některé zvláštní otázky, v souvislosti s kterými může být nepovinný nástroj přínosný, jako jsou například digitální práva nebo užívací právo; domnívá se na druhou stranu, že může být potřebné, aby byly vyjmuty některé druhy složitých veřejnoprávních smluv; vyzývá k tomu, aby skupina odborníků posoudila možnost zahrnutí smluv v oblasti autorských práv s cílem zlepšit postavení autorů, kteří jsou často slabší stranou smluvního vztahu; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na skutečnost, že vyvstaly některé zvláštní otázky, v souvislosti s kterými může být nepovinný nástroj přínosný, jako jsou například digitální práva nebo užívací právo; domnívá se na druhou stranu, že může být potřebné, aby byly vyjmuty některé druhy složitých veřejnoprávních smluv; vyzývá k tomu, aby skupina odborníků posoudila možnost zahrnutí smluv v oblasti autorských práv s cílem zlepšit postavení autorů, kteří jsou často slabší stranou smluvního vztahu;

| 27. | je přesvědčen, že by nepovinný nástroj měl být v souladu se stávajícím acquis v oblasti smluvního práva; |
| --- | --- |

27.

je přesvědčen, že by nepovinný nástroj měl být v souladu se stávajícím acquis v oblasti smluvního práva;

| 28. | připomíná, že v souvislosti s evropským smluvním právem je stále ještě třeba zodpovědět mnoho otázek a vyřešit řadu problémů; vyzývá Komisi, aby přihlížela k judikatuře, mezinárodním úmluvám o prodeji zboží, jako je Úmluva OSN o mezinárodní koupi zboží (CISG), a dopadu směrnice o právech spotřebitelů; zdůrazňuje význam harmonizace smluvního práva v EU, která by rovněž brala v úvahu příslušná vnitrostátní ustanovení, jež poskytují u smluv mezi podniky a spotřebiteli vysokou míru ochrany; |
| --- | --- |

28.

připomíná, že v souvislosti s evropským smluvním právem je stále ještě třeba zodpovědět mnoho otázek a vyřešit řadu problémů; vyzývá Komisi, aby přihlížela k judikatuře, mezinárodním úmluvám o prodeji zboží, jako je Úmluva OSN o mezinárodní koupi zboží (CISG), a dopadu směrnice o právech spotřebitelů; zdůrazňuje význam harmonizace smluvního práva v EU, která by rovněž brala v úvahu příslušná vnitrostátní ustanovení, jež poskytují u smluv mezi podniky a spotřebiteli vysokou míru ochrany;

Použití nástroje evropského smluvního práva v praxi

| 29. | domnívá se, že spotřebitelům a malým a středním podnikům musí být z nepovinného nástroje zaručen reálný přínos a že by tento nástroj měl být jednoduchý, jasný a vyvážený, aby jeho používání bylo pro všechny strany jednoduché a zajímavé; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že spotřebitelům a malým a středním podnikům musí být z nepovinného nástroje zaručen reálný přínos a že by tento nástroj měl být jednoduchý, jasný a vyvážený, aby jeho používání bylo pro všechny strany jednoduché a zajímavé;

| 30. | je přesvědčen, že ačkoli bude nepovinný nástroj představovat jednotný soubor práva, bude i nadále zapotřebí usilovat o zajištění standardních podmínek obchodování v jednoduché a srozumitelné formě, použitelné pro podniky bez dalších úprav, a zejména pro malé a střední podniky, a s určitou formou osvědčení, aby tak byla zaručena důvěra spotřebitelů; konstatuje, že standardní smluvní podmínky založené na nepovinném nástroji by poskytly vyšší míru právní jistoty než standardní podmínky platné pro celou EU, které by byly založeny na vnitrostátních právních předpisech, což by zvyšovalo možnost rozdílného vnitrostátního výkladu; |
| --- | --- |

30.

je přesvědčen, že ačkoli bude nepovinný nástroj představovat jednotný soubor práva, bude i nadále zapotřebí usilovat o zajištění standardních podmínek obchodování v jednoduché a srozumitelné formě, použitelné pro podniky bez dalších úprav, a zejména pro malé a střední podniky, a s určitou formou osvědčení, aby tak byla zaručena důvěra spotřebitelů; konstatuje, že standardní smluvní podmínky založené na nepovinném nástroji by poskytly vyšší míru právní jistoty než standardní podmínky platné pro celou EU, které by byly založeny na vnitrostátních právních předpisech, což by zvyšovalo možnost rozdílného vnitrostátního výkladu;

| 31. | připomíná, že další práce na přeshraničním mechanismu alternativního řešení sporů, který bude rychlý a hospodárný zejména pro malé a střední podniky a spotřebitele, zůstává prioritou, ale zdůrazňuje, že, budou-li zúčastněné strany využívat jednotného souboru práva prostřednictvím nepovinného nástroje, bude mechanismus alternativního řešení sporů více usnadněn; vyzývá Komisi, aby při předložení návrhu zvážila součinnost; připomíná, že pracovní skupina UNCITRAL pro řešení sporů on-line rovněž projevila zájem o nepovinný nástroj jakožto prostředek pro zjednodušení alternativního řešení sporů (19), a doporučuje tudíž, aby Komise nadále sledovala vývoj v rámci jiných mezinárodních orgánů; |
| --- | --- |

31.

připomíná, že další práce na přeshraničním mechanismu alternativního řešení sporů, který bude rychlý a hospodárný zejména pro malé a střední podniky a spotřebitele, zůstává prioritou, ale zdůrazňuje, že, budou-li zúčastněné strany využívat jednotného souboru práva prostřednictvím nepovinného nástroje, bude mechanismus alternativního řešení sporů více usnadněn; vyzývá Komisi, aby při předložení návrhu zvážila součinnost; připomíná, že pracovní skupina UNCITRAL pro řešení sporů on-line rovněž projevila zájem o nepovinný nástroj jakožto prostředek pro zjednodušení alternativního řešení sporů (19), a doporučuje tudíž, aby Komise nadále sledovala vývoj v rámci jiných mezinárodních orgánů;

| 32. | navrhuje, že by se zlepšení fungování a účinnosti přeshraničních systémů odškodnění mohla usnadnit přímou vazbou nepovinného nástroje na řízení o evropském platebním rozkazu a na evropské řízení o drobných nárocích; domnívá se, že by měl být zaveden elektronický dopis, který by pomáhal podnikům chránit jejich práva, zejména v oblasti duševního vlastnictví a evropského řízení o drobných nárocích; |
| --- | --- |

32.

navrhuje, že by se zlepšení fungování a účinnosti přeshraničních systémů odškodnění mohla usnadnit přímou vazbou nepovinného nástroje na řízení o evropském platebním rozkazu a na evropské řízení o drobných nárocích; domnívá se, že by měl být zaveden elektronický dopis, který by pomáhal podnikům chránit jejich práva, zejména v oblasti duševního vlastnictví a evropského řízení o drobných nárocích;

| 33. | zaznamenává se znepokojením, že spotřebitelé zřídkakdy pociťují možnost volby, pokud jde o smluvní podmínky, a ocitají se v situaci „ber nebo nech být“; je pevně přesvědčen, že doplnění nepovinného nástroje „sadou nástrojů“ a souborem standardních podmínek, přeložených do všech jazyků, podpoří nové subjekty vstupující na trh v celé Evropské unii, čímž posílí hospodářskou soutěž a rozšíří dostupné možnosti výběru pro spotřebitele; |
| --- | --- |

33.

zaznamenává se znepokojením, že spotřebitelé zřídkakdy pociťují možnost volby, pokud jde o smluvní podmínky, a ocitají se v situaci „ber nebo nech být“; je pevně přesvědčen, že doplnění nepovinného nástroje „sadou nástrojů“ a souborem standardních podmínek, přeložených do všech jazyků, podpoří nové subjekty vstupující na trh v celé Evropské unii, čímž posílí hospodářskou soutěž a rozšíří dostupné možnosti výběru pro spotřebitele;

| 34. | zdůrazňuje, že i když účinnost každého přijatého nástroje prověří s konečnou platností samotný vnitřní trh, musí být předem prokázáno, že je tato iniciativa pro spotřebitele prospěšná a že nebude spotřebitelům ani podnikům přeshraniční transakce komplikovat; zdůrazňuje, že je nezbytné stanovit pravidla pro poskytování odpovídajících informací o jeho existenci a působnosti všem případným zájemcům a dotčeným stranám (včetně vnitrostátních soudů); |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že i když účinnost každého přijatého nástroje prověří s konečnou platností samotný vnitřní trh, musí být předem prokázáno, že je tato iniciativa pro spotřebitele prospěšná a že nebude spotřebitelům ani podnikům přeshraniční transakce komplikovat; zdůrazňuje, že je nezbytné stanovit pravidla pro poskytování odpovídajících informací o jeho existenci a působnosti všem případným zájemcům a dotčeným stranám (včetně vnitrostátních soudů);

| 35. | konstatuje, že v souvislosti s cíli evropského smluvního práva nesmí být přehlížen význam fungujících evropské jurisdikce v občanských věcech; |
| --- | --- |

35.

konstatuje, že v souvislosti s cíli evropského smluvního práva nesmí být přehlížen význam fungujících evropské jurisdikce v občanských věcech;

| 36. | naléhá na Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy prováděla testování kvality a kontroly, jimiž by se ujistila, že navrhované nástroje evropského smluvního práva jsou uživatelsky vstřícné, plně integrují požadavky občanů, přinášejí prospěch občanům i podnikům, posilují jednotný trh a usnadňují přeshraniční obchod; |
| --- | --- |

36.

naléhá na Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy prováděla testování kvality a kontroly, jimiž by se ujistila, že navrhované nástroje evropského smluvního práva jsou uživatelsky vstřícné, plně integrují požadavky občanů, přinášejí prospěch občanům i podnikům, posilují jednotný trh a usnadňují přeshraniční obchod;

Zapojení zúčastněných stran, posouzení dopadů

| 37. | zdůrazňuje mimořádný význam zapojení zúčastněných stran z celé Unie a z různých odvětví činnosti, včetně právníků, a připomíná Komisi, aby dříve, než přijme rozhodnutí na základě výsledků skupiny odborníků, uskutečnila širokou a transparentní konzultaci se všemi zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje mimořádný význam zapojení zúčastněných stran z celé Unie a z různých odvětví činnosti, včetně právníků, a připomíná Komisi, aby dříve, než přijme rozhodnutí na základě výsledků skupiny odborníků, uskutečnila širokou a transparentní konzultaci se všemi zúčastněnými stranami;

| 38. | oceňuje, že odborníci i skupiny zúčastněných stran již pocházejí z různých zemí i odvětví; je toho názoru, že příspěvek zúčastněných stran bude ještě významnější po ukončení fáze konzultací a v případě zahájení legislativního procesu jako takového, který by musel být co nejtransparentnější a nejšířeji koncipovaný; |
| --- | --- |

38.

oceňuje, že odborníci i skupiny zúčastněných stran již pocházejí z různých zemí i odvětví; je toho názoru, že příspěvek zúčastněných stran bude ještě významnější po ukončení fáze konzultací a v případě zahájení legislativního procesu jako takového, který by musel být co nejtransparentnější a nejšířeji koncipovaný;

| 39. | připomíná v souladu se zásadami zlepšování tvorby právních předpisů potřebu souhrnného a rozsáhlého posouzení dopadů, které přezkoumá různé politické možnosti, včetně těch nepodnikat opatření na úrovni Unie, a které se zaměří na praktické otázky, jako jsou možné důsledky pro malé a střední podniky a spotřebitele, možné vlivy na nekalou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a určení dopadu každého z těchto řešení na acquis communautaire i vnitrostátní právní systémy; |
| --- | --- |

39.

připomíná v souladu se zásadami zlepšování tvorby právních předpisů potřebu souhrnného a rozsáhlého posouzení dopadů, které přezkoumá různé politické možnosti, včetně těch nepodnikat opatření na úrovni Unie, a které se zaměří na praktické otázky, jako jsou možné důsledky pro malé a střední podniky a spotřebitele, možné vlivy na nekalou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a určení dopadu každého z těchto řešení na acquis communautaire i vnitrostátní právní systémy;

| 40. | domnívá se – do doby, než bude hodnocení dopadu dokončeno –, že harmonizace postupů smluvního práva na úrovni EU by mohla být účinným způsobem zajištění konvergence a rovnějších podmínek, avšak vzhledem k problémům, které představuje harmonizace právních systémů nejen členských států, ale i regionů, jež mají legislativní pravomoci v této oblasti, je toho názoru, že nepovinný nástroj by mohl být schůdnějším řešením, pokud bude zajištěno, že poskytne přínos jak spotřebitelům, tak podnikům; |
| --- | --- |

40.

domnívá se – do doby, než bude hodnocení dopadu dokončeno –, že harmonizace postupů smluvního práva na úrovni EU by mohla být účinným způsobem zajištění konvergence a rovnějších podmínek, avšak vzhledem k problémům, které představuje harmonizace právních systémů nejen členských států, ale i regionů, jež mají legislativní pravomoci v této oblasti, je toho názoru, že nepovinný nástroj by mohl být schůdnějším řešením, pokud bude zajištěno, že poskytne přínos jak spotřebitelům, tak podnikům;

| 41. | trvá na tom, aby byl Parlament plně konzultován a zapojen do rámce řádného legislativního postupu, pokud jde o jakýkoli budoucí nepovinný nástroj předkládaný Evropskou komisí, a aby každý navržený nepovinný nástroj podléhal kontrole a změnám v rámci tohoto postupu; |
| --- | --- |

41.

trvá na tom, aby byl Parlament plně konzultován a zapojen do rámce řádného legislativního postupu, pokud jde o jakýkoli budoucí nepovinný nástroj předkládaný Evropskou komisí, a aby každý navržený nepovinný nástroj podléhal kontrole a změnám v rámci tohoto postupu;

*

* *

| 42. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

42.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 105, 27.4.2010, s. 109.

(2)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 31.

(3)  Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 364.

(4)  Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 247.

(5)  Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 109.

(6)  Úř. věst. C 158, 26.6.1989, s. 400.

(7)  Úř. věst. C 205, 25.7.1994, s. 518.

(8)  Úř. věst. C 140 E, 13.6.2002, s. 538.

(9)  Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 95.

(10)  Eurobarometr 224, 2008, s.4.

(11)  Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.

(12)  Britská organizace Federation of Small Businesses, Písemné stanovisko k nařízení Řím I (2007).

(13)  Flash Eurobarometer 300, 2011 http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/retailers_eurobarometer_2011_en.pdf

(14)  KOM(2009)0557, s.3.

(15)  Tamtéž, s. 5.

(16)  KOM(2008)0614.

(17)  Von Bar, Clive, Schulle-Nölke et al. (eds.), Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR) (Principy, definice a modelová pravidla evropského práva soukromého – návrh společného referenčního rámce), 2008.

(18)  B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (dir.), sbírka „Droit privé comparé et européen“ (Soukromé, srovnávací a evropské právo), svazek 6 a7, 2008.

(19)  Zpráva pracovní skupiny III Komise Organizace spojených národů pro mezinárodní obchodní právo (řešení sporů on-line) o práci jejího dvacátého sedmého zasedání (Vídeň, 13.–17. prosince 2010), s.8, 10.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/67

---

Středa, 8. června 2011Spolupráce v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020

P7_TA(2011)0263

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020 (2010/2234(INI))

2012/C 380 E/10

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2008 s názvem „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“ (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2008 s názvem „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“ (KOM(2008)0412),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. června 2010 s názvem „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (KOM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. června 2010 s názvem „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (KOM(2010)0296),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. listopadu 2009 s názvem „Klíčové schopnosti pro měnící se svět“ (KOM(2009)0640), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. listopadu 2009 s názvem „Klíčové schopnosti pro měnící se svět“ (KOM(2009)0640),

| — | s ohledem na osm klíčových kompetencí uvedených jako „evropský referenční rámec“ v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na osm klíčových kompetencí uvedených jako „evropský referenční rámec“ v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1),

| — | s ohledem na návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 9. dubna 2008 ohledně vytvoření evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (KOM(2008)0180), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 9. dubna 2008 ohledně vytvoření evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (KOM(2008)0180),

| — | s ohledem na desetiletý pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a na návazné společné zprávy o pokroku při jeho provádění, |
| --- | --- |

—

s ohledem na desetiletý pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a na návazné společné zprávy o pokroku při jeho provádění,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. dubna 2009 s názvem „Strategie EU pro mládež – investování do mládeže a posílení jejího postavení“ (KOM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. dubna 2009 s názvem „Strategie EU pro mládež – investování do mládeže a posílení jejího postavení“ (KOM(2009)0200),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 nazvané „Strategie EU pro mládež – investování do mládeže a posílení jejího postavení“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 nazvané „Strategie EU pro mládež – investování do mládeže a posílení jejího postavení“ (2),

| — | s ohledem na usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018),

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise s názvem „Mládež v pohybu – Iniciativa zaměřená na rozvinutí potenciálu mladých lidí, aby mohla Evropa růst rozumným a udržitelným způsobem, ze kterého budou mít prospěch všichni“ (KOM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise s názvem „Mládež v pohybu – Iniciativa zaměřená na rozvinutí potenciálu mladých lidí, aby mohla Evropa růst rozumným a udržitelným způsobem, ze kterého budou mít prospěch všichni“ (KOM(2010)0477),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 11. května 2009 o hodnocení současného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže a o budoucích perspektivách obnoveného rámce (09169/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 11. května 2009 o hodnocení současného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže a o budoucích perspektivách obnoveného rámce (09169/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 s názvem „Digitální agenda pro Evropu“ (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 s názvem „Digitální agenda pro Evropu“ (KOM(2010)0245),

| — | s ohledem na usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 nazvané „Novými dovednostmi k novým povoláním“ (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 nazvané „Novými dovednostmi k novým povoláním“ (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o klíčových schopnostech pro měnící se svět: provádění pracovního programu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na rok 2010 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o klíčových schopnostech pro měnící se svět: provádění pracovního programu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na rok 2010 (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o celoživotním učení jako základu znalostí, kreativity a inovací – provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o celoživotním učení jako základu znalostí, kreativity a inovací – provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (6),

| — | s ohledem na studii střediska CEDEFOP z března 2009 na téma „Profesionalizace kariéry: lékařské dovednosti a možnosti kvalifikace v Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii střediska CEDEFOP z března 2009 na téma „Profesionalizace kariéry: lékařské dovednosti a možnosti kvalifikace v Evropě“,

| — | s ohledem na studii střediska CEDEFOP z května 2009 na téma „Dovednosti pro budoucnost Evropy: předvídání potřeb profesních dovedností“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii střediska CEDEFOP z května 2009 na téma „Dovednosti pro budoucnost Evropy: předvídání potřeb profesních dovedností“,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 11. května 2010 o kompetencích na podporu celoživotního učení a o iniciativě nazvané „Novými dovednostmi k novým povoláním“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 11. května 2010 o kompetencích na podporu celoživotního učení a o iniciativě nazvané „Novými dovednostmi k novým povoláním“,

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 31. října 2006 s názvem „Evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET): systém pro přenos, shromažďování a uznávání výsledků vzdělávání v Evropě“ (SEK(2006)1431), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 31. října 2006 s názvem „Evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET): systém pro přenos, shromažďování a uznávání výsledků vzdělávání v Evropě“ (SEK(2006)1431),

| — | s ohledem na výsledky jednání Rady ze dne 5. prosince 2008 o závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (16459/2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky jednání Rady ze dne 5. prosince 2008 o závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (16459/2008),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o vytvoření Evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o vytvoření Evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) (7),

| — | s ohledem na návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (8),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (9),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 21. listopadu 2008 o mobilitě mladých lidí (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 21. listopadu 2008 o mobilitě mladých lidí (10),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. února 2007 nazvané „Ucelený rámec ukazatelů a referenčních kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM(2007) 0061), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. února 2007 nazvané „Ucelený rámec ukazatelů a referenčních kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM(2007) 0061),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. září 2006 nazvané „Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. září 2006 nazvané „Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM(2006)0481),

| — | s ohledem na výzkumnou studii nazvanou „Vedení ohrožené mládeže prostřednictvím učení k práci“ (CEDEFOP, Lucemburk 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výzkumnou studii nazvanou „Vedení ohrožené mládeže prostřednictvím učení k práci“ (CEDEFOP, Lucemburk 2010),

| — | s ohledem na stručnou zprávu s názvem „Zaměstnanost v Evropě by měla být náročnější na znalosti a dovednosti“ (CEDEFOP, únor 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stručnou zprávu s názvem „Zaměstnanost v Evropě by měla být náročnější na znalosti a dovednosti“ (CEDEFOP, únor 2010),

| — | s ohledem na stručnou zprávu nazvanou „Správná kvalifikace? Nevyrovnaná kvalifikace v Evropě“ (CEDEFOP, červen 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stručnou zprávu nazvanou „Správná kvalifikace? Nevyrovnaná kvalifikace v Evropě“ (CEDEFOP, červen 2010),

| — | s ohledem na publikaci nazvanou „Práce a stárnutí“ (CEDEFOP, Lucemburk 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na publikaci nazvanou „Práce a stárnutí“ (CEDEFOP, Lucemburk 2010),

| — | s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se všeobecného a odborného vzdělávání, mládeže a sportu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se všeobecného a odborného vzdělávání, mládeže a sportu,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanoviska Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0082/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanoviska Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0082/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí činí v současné době 21 %, což je dvakrát více, než je obecná míra nezaměstnanosti na úrovni EU, a je tudíž jedním z nejnaléhavějších problémů v Evropě, a vzhledem k tomu, že jedním z cílů je proto snížení podílu osob předčasně opouštějících školu na méně než 10 %; vzhledem k tomu, že dalším cílem je zvýšit účast žen na trhu práce o 70 % do roku 2020; a vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava jsou klíčovými faktory pro úspěšné zapojení se na trhu práce i pro schopnost přijímat životní rozhodnutí, a to s ohledem na skutečnost, že více než 5,5 milionu mladých Evropanů je bez práce, hrozí jim sociální vyloučení a čelí chudobě a nedostatku příležitostí po ukončení školní docházky a že mnoho mladých lidí je nuceno přijmout nejisté zaměstnání s nízkou mzdou a omezeným sociálním pojištěním, což má dopad na jejich zdraví a bezpečnost na pracovišti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí činí v současné době 21 %, což je dvakrát více, než je obecná míra nezaměstnanosti na úrovni EU, a je tudíž jedním z nejnaléhavějších problémů v Evropě, a vzhledem k tomu, že jedním z cílů je proto snížení podílu osob předčasně opouštějících školu na méně než 10 %; vzhledem k tomu, že dalším cílem je zvýšit účast žen na trhu práce o 70 % do roku 2020; a vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava jsou klíčovými faktory pro úspěšné zapojení se na trhu práce i pro schopnost přijímat životní rozhodnutí, a to s ohledem na skutečnost, že více než 5,5 milionu mladých Evropanů je bez práce, hrozí jim sociální vyloučení a čelí chudobě a nedostatku příležitostí po ukončení školní docházky a že mnoho mladých lidí je nuceno přijmout nejisté zaměstnání s nízkou mzdou a omezeným sociálním pojištěním, což má dopad na jejich zdraví a bezpečnost na pracovišti,

| B. | vzhledem k tomu, že i když 58,9 % vysokoškolských diplomů v Evropské unii patří ženám, odpovídající podíl žen na úrovni získaných doktorátů je pouze 43 % a ještě nižší je na úrovni řádných profesorů, a vzhledem k tomu, že pouze 15 % řádných profesorů stupně A představují ženy, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že i když 58,9 % vysokoškolských diplomů v Evropské unii patří ženám, odpovídající podíl žen na úrovni získaných doktorátů je pouze 43 % a ještě nižší je na úrovni řádných profesorů, a vzhledem k tomu, že pouze 15 % řádných profesorů stupně A představují ženy,

| C. | vzhledem k tomu, že sdělení Komise nazvané „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (KOM(2010)0296) nezohlednilo hledisko postavení žen a mužů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že sdělení Komise nazvané „Nový impuls pro evropskou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání na podporu strategie Evropa 2020“ (KOM(2010)0296) nezohlednilo hledisko postavení žen a mužů,

| D. | vzhledem k tomu, že přechod od vzdělávání k práci a měnění pracovního místa je strukturální výzvou pro pracovníky v celé EU; vzhledem k tomu, že opatření pro zajištění přechodu do nového zaměstnání jsou zásadním prvkem pro motivaci pracovníků k odborné přípravě mimo pracovní místo; vzhledem k tomu, že kvalitní učňovství má velkou měrou pozitivní vliv na to, aby mladí lidé měli přístup k zaměstnání, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že přechod od vzdělávání k práci a měnění pracovního místa je strukturální výzvou pro pracovníky v celé EU; vzhledem k tomu, že opatření pro zajištění přechodu do nového zaměstnání jsou zásadním prvkem pro motivaci pracovníků k odborné přípravě mimo pracovní místo; vzhledem k tomu, že kvalitní učňovství má velkou měrou pozitivní vliv na to, aby mladí lidé měli přístup k zaměstnání,

| E. | vzhledem k tomu, že brzká nezaměstnanost má trvalé škodlivé dopady, včetně vyššího rizika budoucí nezaměstnanosti a nižších příjmů v průběhu života, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že brzká nezaměstnanost má trvalé škodlivé dopady, včetně vyššího rizika budoucí nezaměstnanosti a nižších příjmů v průběhu života,

| F. | vzhledem k tomu, že kvůli demografickým změnám a dlouhověkosti bude profesionální kariéra nutně delší a rozmanitější, a vzhledem k tomu, že celoživotní učení, vzdělávání, nové digitální hospodářství, přizpůsobení se novým technologiím a uplatňování cílů strategie EU 2020 patří mezi způsoby, jak zajistit zaměstnanost a vyšší životní úroveň, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že kvůli demografickým změnám a dlouhověkosti bude profesionální kariéra nutně delší a rozmanitější, a vzhledem k tomu, že celoživotní učení, vzdělávání, nové digitální hospodářství, přizpůsobení se novým technologiím a uplatňování cílů strategie EU 2020 patří mezi způsoby, jak zajistit zaměstnanost a vyšší životní úroveň,

| G. | vzhledem k tomu, že odborné vzdělávání a příprava přizpůsobené individuálním potřebám studujících mají rozhodující význam, neboť zvyšují schopnost jednotlivců zvládnout tlak na konkurenceschopnost, zvyšují životní úroveň a vedou k sociální a hospodářské soudržnosti a lepšímu začlenění zejména pro specifické skupiny osob, jako jsou migranti, osoby se zdravotním postižením nebo osoby, které předčasně opustily školu, a zranitelné ženy, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že odborné vzdělávání a příprava přizpůsobené individuálním potřebám studujících mají rozhodující význam, neboť zvyšují schopnost jednotlivců zvládnout tlak na konkurenceschopnost, zvyšují životní úroveň a vedou k sociální a hospodářské soudržnosti a lepšímu začlenění zejména pro specifické skupiny osob, jako jsou migranti, osoby se zdravotním postižením nebo osoby, které předčasně opustily školu, a zranitelné ženy,

| H. | vzhledem k tomu, že malé podniky vytvořily v Evropě historicky více než 50 % nových pracovních míst, přičemž se jedná o místa, která jsou sama trvale udržitelná a mají násobný účinek, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že malé podniky vytvořily v Evropě historicky více než 50 % nových pracovních míst, přičemž se jedná o místa, která jsou sama trvale udržitelná a mají násobný účinek,

| I. | vzhledem k tomu, že úloha členských států a Komise by měla spočívat zejména v pomoci při vytváření podmínek, za nichž by podniky mohly uspět, rozvíjet se a růst, přičemž k růstu potřebují snížení daňové zátěže a předvídatelnost, aby mohly plánovat a uskutečňovat investice, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že úloha členských států a Komise by měla spočívat zejména v pomoci při vytváření podmínek, za nichž by podniky mohly uspět, rozvíjet se a růst, přičemž k růstu potřebují snížení daňové zátěže a předvídatelnost, aby mohly plánovat a uskutečňovat investice,

| J. | vzhledem k tomu, že z důvodu velkých rozdílů v míře účasti žáků na odborné přípravě v jednotlivých členských státech je důležitá výměna osvědčených postupů, aby došlo ke zvýšení počtu a kvality žáků, kteří si zvolí technickou přípravu, neboť v současnosti jsou kvalita i počet těchto žáků nízké, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že z důvodu velkých rozdílů v míře účasti žáků na odborné přípravě v jednotlivých členských státech je důležitá výměna osvědčených postupů, aby došlo ke zvýšení počtu a kvality žáků, kteří si zvolí technickou přípravu, neboť v současnosti jsou kvalita i počet těchto žáků nízké,

| 1. | uznává význam modernizace odborného vzdělávání a přípravy, protože lidský kapitál je klíčový pro úspěch Evropy; |
| --- | --- |

1.

uznává význam modernizace odborného vzdělávání a přípravy, protože lidský kapitál je klíčový pro úspěch Evropy;

| 2. | uznává význam jak počátečního, tak průběžného odborného vzdělávání a přípravy, a trvá na tom, že jejich úspěch závisí na účasti a spolupráci všech zainteresovaných stran na přípravě, organizaci i financování strategií v této oblasti; vyzývá členské státy, aby využívaly dobrých zkušeností s dvoustranným systémem odborného vzdělávání a přípravy ve vzorových zemích, kde tento systém vedl k dlouhodobějšímu začlenění mladých pracovníků na trh práce a k jejich vyšší zaměstnanosti, stejně jako k vyšší úrovni dovedností, která následně zlepšuje šance na získání zaměstnání v pozdějším věku; |
| --- | --- |

2.

uznává význam jak počátečního, tak průběžného odborného vzdělávání a přípravy, a trvá na tom, že jejich úspěch závisí na účasti a spolupráci všech zainteresovaných stran na přípravě, organizaci i financování strategií v této oblasti; vyzývá členské státy, aby využívaly dobrých zkušeností s dvoustranným systémem odborného vzdělávání a přípravy ve vzorových zemích, kde tento systém vedl k dlouhodobějšímu začlenění mladých pracovníků na trh práce a k jejich vyšší zaměstnanosti, stejně jako k vyšší úrovni dovedností, která následně zlepšuje šance na získání zaměstnání v pozdějším věku;

| 3. | připomíná, že programy odborného vzdělávání a přípravy by měly být rozšířeny tak, aby byly v souladu se zásadami celoživotního vzdělávání a počáteční a průběžné odborné přípravy; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že programy odborného vzdělávání a přípravy by měly být rozšířeny tak, aby byly v souladu se zásadami celoživotního vzdělávání a počáteční a průběžné odborné přípravy;

| 4. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat pravidelné kurzy dodatečné odborné přípravy jako součást celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je důležité podporovat pravidelné kurzy dodatečné odborné přípravy jako součást celoživotního vzdělávání;

| 5. | naléhavě žádá členské státy, aby bylo základní vzdělání ukončováno hodnocením „způsobilosti pro budoucí povolání“; |
| --- | --- |

5.

naléhavě žádá členské státy, aby bylo základní vzdělání ukončováno hodnocením „způsobilosti pro budoucí povolání“;

| 6. | upozorňuje, že by se mladí Evropané mohli stát „ztracenou generací“, nebude-li jim v době, kdy rostoucí chudoba vede k vyšší míře záškoláctví, poskytnuta praktická podpora při hledání pracovního místa a pokračování ve studiu; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje, že by se mladí Evropané mohli stát „ztracenou generací“, nebude-li jim v době, kdy rostoucí chudoba vede k vyšší míře záškoláctví, poskytnuta praktická podpora při hledání pracovního místa a pokračování ve studiu;

| 7. | vítá opatření Komise, jejichž cílem je dosáhnout odstranění překážek, větší transparentnosti a usnadnění srovnatelnosti v rámci vzdělávacích systémů, a to za účelem uznávání jak uvnitř systémů samotných, tak mezi nimi; |
| --- | --- |

7.

vítá opatření Komise, jejichž cílem je dosáhnout odstranění překážek, větší transparentnosti a usnadnění srovnatelnosti v rámci vzdělávacích systémů, a to za účelem uznávání jak uvnitř systémů samotných, tak mezi nimi;

| 8. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že se odborná příprava a celoživotní vzdělávání výrazněji zaměří na potřeby trhu práce a umožní vstup na tento trh a mobilitu v jeho rámci; zdůrazňuje navíc, že je třeba lepšího a užšího vzájemného působení mezi oblastí školství, práce a odborného vzdělávání a přípravy, neboť tak dojde ke klíčovém propojení školního a pracovního světa; vyzývá proto členské státy, aby podporovaly průběžné potřeby jednotlivců v oblasti kvalifikací, rozvoje a celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy, aby zajistily, že se odborná příprava a celoživotní vzdělávání výrazněji zaměří na potřeby trhu práce a umožní vstup na tento trh a mobilitu v jeho rámci; zdůrazňuje navíc, že je třeba lepšího a užšího vzájemného působení mezi oblastí školství, práce a odborného vzdělávání a přípravy, neboť tak dojde ke klíčovém propojení školního a pracovního světa; vyzývá proto členské státy, aby podporovaly průběžné potřeby jednotlivců v oblasti kvalifikací, rozvoje a celoživotního vzdělávání;

| 9. | upozorňuje, že vazba mezi vzděláváním a odbornou přípravou, zejména cesta od odborného k vysokoškolskému vzdělávání, vyžaduje, aby byly rozšířeny možnosti propojení mezi odborným a vysokoškolským vzděláváním se zvláštním důrazem na jejich začlenění do mechanismů pro poskytování informací ohledně profesních možností, vedení a poradenství; domnívá se rovněž, že střídání odborné přípravy a zaměstnání zajišťuje, aby absolventi odborné přípravy získali dovednosti vyžadované na pracovním trhu; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje, že vazba mezi vzděláváním a odbornou přípravou, zejména cesta od odborného k vysokoškolskému vzdělávání, vyžaduje, aby byly rozšířeny možnosti propojení mezi odborným a vysokoškolským vzděláváním se zvláštním důrazem na jejich začlenění do mechanismů pro poskytování informací ohledně profesních možností, vedení a poradenství; domnívá se rovněž, že střídání odborné přípravy a zaměstnání zajišťuje, aby absolventi odborné přípravy získali dovednosti vyžadované na pracovním trhu;

| 10. | zdůrazňuje, že na místní a regionální úrovni je důležité podporovat účinnou součinnost a spolehlivé formy spolupráce mezi školami, školícími agenturami, výzkumnými středisky a podniky s cílem překonat interně zaměřenou povahu vzdělávacích systémů a nesoulad mezi znalostmi a dovednostmi a potřebami trhu práce a zlepšit vyhlídky mladých lidí, zejména žen, na získání zaměstnání, se zvláštním důrazem na další odborné vzdělávání; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že na místní a regionální úrovni je důležité podporovat účinnou součinnost a spolehlivé formy spolupráce mezi školami, školícími agenturami, výzkumnými středisky a podniky s cílem překonat interně zaměřenou povahu vzdělávacích systémů a nesoulad mezi znalostmi a dovednostmi a potřebami trhu práce a zlepšit vyhlídky mladých lidí, zejména žen, na získání zaměstnání, se zvláštním důrazem na další odborné vzdělávání;

| 11. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se postaraly o větší pružnost řízení ESF a pamatovaly při tom na měnící se povahu trhu práce; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se postaraly o větší pružnost řízení ESF a pamatovaly při tom na měnící se povahu trhu práce;

| 12. | vítá větší důraz, který se nyní klade na vzdělávání zaměřené na výsledky, a skutečnost, že budou více uznávány neformálně nebo mimoškolně získané kvalifikace; |
| --- | --- |

12.

vítá větší důraz, který se nyní klade na vzdělávání zaměřené na výsledky, a skutečnost, že budou více uznávány neformálně nebo mimoškolně získané kvalifikace;

| 13. | zdůrazňuje význam úvodního školení pro učitele, neboť kvalita učitelů a školitelů se odráží na kvalitě studijních programů a vzdělávání jako celku; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje význam úvodního školení pro učitele, neboť kvalita učitelů a školitelů se odráží na kvalitě studijních programů a vzdělávání jako celku;

| 14. | vyzývá členské státy a Komisi, aby dále zlepšovaly uznávání neformálního a mimoškolního učení; poukazuje v tomto ohledu na osvědčené postupy – zejména na ty, jež využívají finanční prostředky ESF –, které ukazují, že uznávání dovedností, ať už byly nabyty kdekoli, vede k úspěšnějšímu začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

14.

vyzývá členské státy a Komisi, aby dále zlepšovaly uznávání neformálního a mimoškolního učení; poukazuje v tomto ohledu na osvědčené postupy – zejména na ty, jež využívají finanční prostředky ESF –, které ukazují, že uznávání dovedností, ať už byly nabyty kdekoli, vede k úspěšnějšímu začlenění na trh práce;

Odborné vzdělávání

| 15. | vyzývá členské státy, aby zajistily kvalitní nabídku odborného vzdělávání, které bude zaměřeno na získávání poznatků v rámci pracovního procesu a na příslušné individuální potřeby zúčastněných osob; zároveň se domnívá, že kvalitní odborné vzdělávání a příprava jsou zásadní pro to, aby se Evropa mohla profilovat jako společnost založená na znalostech a účinně soutěžit v globalizované ekonomice; |
| --- | --- |

15.

vyzývá členské státy, aby zajistily kvalitní nabídku odborného vzdělávání, které bude zaměřeno na získávání poznatků v rámci pracovního procesu a na příslušné individuální potřeby zúčastněných osob; zároveň se domnívá, že kvalitní odborné vzdělávání a příprava jsou zásadní pro to, aby se Evropa mohla profilovat jako společnost založená na znalostech a účinně soutěžit v globalizované ekonomice;

| 16. | poukazuje na skutečnost, že existuje také vnitřní trh profesní přípravy, a vyzývá členské státy, aby zajistily více poradenských míst informujících o nabídkách odborné přípravy a o profesní mobilitě jak ve vlastní zemi, tak v dalších členských státech; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na skutečnost, že existuje také vnitřní trh profesní přípravy, a vyzývá členské státy, aby zajistily více poradenských míst informujících o nabídkách odborné přípravy a o profesní mobilitě jak ve vlastní zemi, tak v dalších členských státech;

| 17. | zastává názor, že mají-li orgány a instituce EU plně realizovat stěžejní iniciativu strategie EU 2020 nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa“, musí zahájit pragmatičtější, všeobecnější a rozsáhlejší iniciativu podporovanou všemi členskými státy, která by se měla zaměřit na napojení odborného vzdělávání a kvalifikací, celoživotního vzdělávání a učňovské přípravy na pracovní trh, aby se zajistila skutečná odpovědnost každého členského státu za plnění cílů stanovených ve strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020); |
| --- | --- |

17.

zastává názor, že mají-li orgány a instituce EU plně realizovat stěžejní iniciativu strategie EU 2020 nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa“, musí zahájit pragmatičtější, všeobecnější a rozsáhlejší iniciativu podporovanou všemi členskými státy, která by se měla zaměřit na napojení odborného vzdělávání a kvalifikací, celoživotního vzdělávání a učňovské přípravy na pracovní trh, aby se zajistila skutečná odpovědnost každého členského státu za plnění cílů stanovených ve strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020);

| 18. | vyzývá členské státy, aby zajistily, aby se odborné vzdělávání a příprava výrazněji zaměřily na potřeby trhu práce; |
| --- | --- |

18.

vyzývá členské státy, aby zajistily, aby se odborné vzdělávání a příprava výrazněji zaměřily na potřeby trhu práce;

| 19. | žádá, aby učňovské vzdělávání bylo upřednostněno před všemi ostatními druhy odborné přípravy, jako jsou například stáže; vybízí členské státy, aby zaváděly univerzitní programy, jež mají charakter odborné přípravy, pouze tehdy, budou-li doprovázeny učňovskými smlouvami; |
| --- | --- |

19.

žádá, aby učňovské vzdělávání bylo upřednostněno před všemi ostatními druhy odborné přípravy, jako jsou například stáže; vybízí členské státy, aby zaváděly univerzitní programy, jež mají charakter odborné přípravy, pouze tehdy, budou-li doprovázeny učňovskými smlouvami;

| 20. | vyzývá členské státy, aby méně nadaným studentům otevřely cestu k návratu ke všeobecnému vzdělání, a to buď na úrovni středoškolské, nebo na úrovni terciární; |
| --- | --- |

20.

vyzývá členské státy, aby méně nadaným studentům otevřely cestu k návratu ke všeobecnému vzdělání, a to buď na úrovni středoškolské, nebo na úrovni terciární;

| 21. | vybízí členské státy, aby za aktivní účasti sociálních partnerů pomohly modernizovat programy odborného vzdělávání a poskytované know-how, a to prostřednictvím společné práce na návrzích modelů odborného vzdělávání, jež budou tvořit základ učebních osnov a které budou každé dva až tři roky obnovovány v souladu s vědeckým a technologických pokrokem v dané oblasti; |
| --- | --- |

21.

vybízí členské státy, aby za aktivní účasti sociálních partnerů pomohly modernizovat programy odborného vzdělávání a poskytované know-how, a to prostřednictvím společné práce na návrzích modelů odborného vzdělávání, jež budou tvořit základ učebních osnov a které budou každé dva až tři roky obnovovány v souladu s vědeckým a technologických pokrokem v dané oblasti;

| 22. | zdůrazňuje potřebu větší kompatibility a součinnosti mezi vzdělávacími systémy v jednotlivých členských státech s důrazem na výuku jazyků a osnovy přizpůsobené cílům iniciativy Unie inovací; zdůrazňuje, že je třeba odstranit všechny právní a správní překážky bránící rozvoji evropského rámce, který zajistí širokou škálu kvalitních stáží v rámci celé EU; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje potřebu větší kompatibility a součinnosti mezi vzdělávacími systémy v jednotlivých členských státech s důrazem na výuku jazyků a osnovy přizpůsobené cílům iniciativy Unie inovací; zdůrazňuje, že je třeba odstranit všechny právní a správní překážky bránící rozvoji evropského rámce, který zajistí širokou škálu kvalitních stáží v rámci celé EU;

| 23. | vyzývá k dosažení větší rovnováhy mezi nabídkami profesí pro dívky a chlapce s cílem zabránit segregaci trhu práce na základě pohlaví a lépe se připravit na splnění budoucích cílů týkajících se vyšší a vyváženější zaměstnanosti v celé EU; za tímto účelem je třeba zahájit iniciativy, které ženám napomohou k volbě profesí, které byly tradičně vykonávány převážně muži, a obráceně; vyzývá proto členské státy, aby poskytovaly kvalitní poradenství zaměřené na volbu povolání a umožňovaly dosažení větší rovnováhy mezi volbami dívek a chlapců s ohledem na stereotypy, které stále existují a ovlivňují rozhodnutí mladých lidí pro určitou profesi; |
| --- | --- |

23.

vyzývá k dosažení větší rovnováhy mezi nabídkami profesí pro dívky a chlapce s cílem zabránit segregaci trhu práce na základě pohlaví a lépe se připravit na splnění budoucích cílů týkajících se vyšší a vyváženější zaměstnanosti v celé EU; za tímto účelem je třeba zahájit iniciativy, které ženám napomohou k volbě profesí, které byly tradičně vykonávány převážně muži, a obráceně; vyzývá proto členské státy, aby poskytovaly kvalitní poradenství zaměřené na volbu povolání a umožňovaly dosažení větší rovnováhy mezi volbami dívek a chlapců s ohledem na stereotypy, které stále existují a ovlivňují rozhodnutí mladých lidí pro určitou profesi;

| 24. | konstatuje, že vysoká úroveň odborné přípravy vychází z dobrého všeobecného vzdělání nerozlišujícího podle pohlaví, a naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, aby učební materiály neobsahovaly modely povolání podle pohlaví, a od samého počátku tak byl podporován zájem chlapců a dívek o všechny profesní možnosti; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že vysoká úroveň odborné přípravy vychází z dobrého všeobecného vzdělání nerozlišujícího podle pohlaví, a naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, aby učební materiály neobsahovaly modely povolání podle pohlaví, a od samého počátku tak byl podporován zájem chlapců a dívek o všechny profesní možnosti;

| 25. | uznává, že ve vzdělávacích postupech sehrávají podstatnou úlohu stereotypní představy o ženách a mužích, a zdůrazňuje proto, že je důležité vypracovat strategie pro vytvoření genderově neutrálního vzdělávání, jež by přispělo například k zajištění rovného přístupu žen a mužů k odbornému vzdělávání a přípravě a k zaměstnání; |
| --- | --- |

25.

uznává, že ve vzdělávacích postupech sehrávají podstatnou úlohu stereotypní představy o ženách a mužích, a zdůrazňuje proto, že je důležité vypracovat strategie pro vytvoření genderově neutrálního vzdělávání, jež by přispělo například k zajištění rovného přístupu žen a mužů k odbornému vzdělávání a přípravě a k zaměstnání;

| 26. | vyzývá členské státy a sociální partnery, aby zajistili snadnější propojení odborného vzdělávání a přípravy, učení a rodinného života, co se týče dostupné péče o děti a praktických hodin vyučování slučitelných s dobou školní výuky dětí; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy a sociální partnery, aby zajistili snadnější propojení odborného vzdělávání a přípravy, učení a rodinného života, co se týče dostupné péče o děti a praktických hodin vyučování slučitelných s dobou školní výuky dětí;

| 27. | požaduje formální dialog všech zúčastněných stran, zejména vzdělávacích institucí, zaměstnavatelů, zaměstnanců a odborových svazů, s cílem zajistit vysokou kvalitu odborného vzdělávání a jeho zaměření na aktuální potřeby trhu práce; |
| --- | --- |

27.

požaduje formální dialog všech zúčastněných stran, zejména vzdělávacích institucí, zaměstnavatelů, zaměstnanců a odborových svazů, s cílem zajistit vysokou kvalitu odborného vzdělávání a jeho zaměření na aktuální potřeby trhu práce;

| 28. | vyzývá k podpoře přeshraničních vazeb a komunikačních platforem mezi vzdělávacími institucemi a zaměstnavateli za účelem výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

28.

vyzývá k podpoře přeshraničních vazeb a komunikačních platforem mezi vzdělávacími institucemi a zaměstnavateli za účelem výměny osvědčených postupů;

| 29. | vyzývá všechny subjekty působící na trhu práce, včetně subjektů z profesních odvětví, podniků, odborů, ministerstev a veřejných služeb zaměstnanosti, aby se zapojily do strukturovaného sociálního dialogu o tom, jak lépe zajistit profesní začlenění mladých lidí a podpořit celoživotní vzdělávání a formální/neformální odbornou přípravu; |
| --- | --- |

29.

vyzývá všechny subjekty působící na trhu práce, včetně subjektů z profesních odvětví, podniků, odborů, ministerstev a veřejných služeb zaměstnanosti, aby se zapojily do strukturovaného sociálního dialogu o tom, jak lépe zajistit profesní začlenění mladých lidí a podpořit celoživotní vzdělávání a formální/neformální odbornou přípravu;

| 30. | vítá cíl strategie EU 2020 posílit systémy odborného vzdělávání a vyzývá členské státy, aby tyto systémy vedly k co nejširším kvalifikacím, zapojení jednotlivců a humanizaci práce; |
| --- | --- |

30.

vítá cíl strategie EU 2020 posílit systémy odborného vzdělávání a vyzývá členské státy, aby tyto systémy vedly k co nejširším kvalifikacím, zapojení jednotlivců a humanizaci práce;

| 31. | doporučuje posílit kreativitu, inovace a podnikání na všech úrovních vzdělávání, včetně odborné přípravy, a uznat dovednosti získané prostřednictvím jakéhokoli typu vzdělávání, včetně mimoškolního a neformálního vzdělávání; doporučuje rovněž podporu projektů, které zajišťují předávání znalostí a dovedností z generace na generaci; |
| --- | --- |

31.

doporučuje posílit kreativitu, inovace a podnikání na všech úrovních vzdělávání, včetně odborné přípravy, a uznat dovednosti získané prostřednictvím jakéhokoli typu vzdělávání, včetně mimoškolního a neformálního vzdělávání; doporučuje rovněž podporu projektů, které zajišťují předávání znalostí a dovedností z generace na generaci;

| 32. | trvá na tom, že důležitou součástí odborného vzdělávání a přípravy by měla být výuka podnikatelských dovedností, aby se zvýšila atraktivita tohoto typu vzdělávání pro studenty a došlo k posílení podnikání v souladu s ustanoveními strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

32.

trvá na tom, že důležitou součástí odborného vzdělávání a přípravy by měla být výuka podnikatelských dovedností, aby se zvýšila atraktivita tohoto typu vzdělávání pro studenty a došlo k posílení podnikání v souladu s ustanoveními strategie Evropa 2020;

| 33. | připomíná cíle stanovené v rámci strategie Evropa 2020 počátkem letošního roku, které vyzdvihují potřebu kvalifikované a vzdělané pracovní síly v Evropě ve snaze dosáhnout výrazného a udržitelného růstu a splnit cíle v oblasti zaměstnanosti, jež jsou v této strategii stanoveny; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou finančně a fyzicky dostupné odborné vzdělávání a příprava hrají v procesu vzdělávání a zvyšování kvalifikace evropské pracovní síly; |
| --- | --- |

33.

připomíná cíle stanovené v rámci strategie Evropa 2020 počátkem letošního roku, které vyzdvihují potřebu kvalifikované a vzdělané pracovní síly v Evropě ve snaze dosáhnout výrazného a udržitelného růstu a splnit cíle v oblasti zaměstnanosti, jež jsou v této strategii stanoveny; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou finančně a fyzicky dostupné odborné vzdělávání a příprava hrají v procesu vzdělávání a zvyšování kvalifikace evropské pracovní síly;

| 34. | zdůrazňuje význam posílení postupu pro určování potřeb na místní, vnitrostátní a evropské úrovni za účelem dosažení co největší možné shody mezi nabízenými dovednostmi a požadavky trhu práce; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje význam posílení postupu pro určování potřeb na místní, vnitrostátní a evropské úrovni za účelem dosažení co největší možné shody mezi nabízenými dovednostmi a požadavky trhu práce;

| 35. | vyzývá členské státy, aby poskytovaly dovednosti zaměřené na trh práce, a připravily tak své občany na delší a rozmanitější pracovní kariéru, která je v budoucnu čeká; |
| --- | --- |

35.

vyzývá členské státy, aby poskytovaly dovednosti zaměřené na trh práce, a připravily tak své občany na delší a rozmanitější pracovní kariéru, která je v budoucnu čeká;

| 36. | zdůrazňuje nutnost, aby odborné vzdělávání a příprava poskytovaly pracovníkům dovednosti, které jsou potřebné k nástupu na nová, udržitelná pracovní místa, jež vzniknou v budoucím udržitelném hospodářství; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje nutnost, aby odborné vzdělávání a příprava poskytovaly pracovníkům dovednosti, které jsou potřebné k nástupu na nová, udržitelná pracovní místa, jež vzniknou v budoucím udržitelném hospodářství;

| 37. | vyzývá členské státy, aby monitorovaly opatření pro usnadnění přechodu ze školy do pracovního života prostřednictvím rozvoje integrovaného profesního poradenství a poradenských programů; |
| --- | --- |

37.

vyzývá členské státy, aby monitorovaly opatření pro usnadnění přechodu ze školy do pracovního života prostřednictvím rozvoje integrovaného profesního poradenství a poradenských programů;

| 38. | konstatuje, že dvoustranný systém vzdělávání (praktické a akademické vzdělávání) se v některých členských státech velmi osvědčil, a to díky spolupráci a součinnosti podniků při zajišťování odborné přípravy zaměřené na konkrétní povolání; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že dvoustranný systém vzdělávání (praktické a akademické vzdělávání) se v některých členských státech velmi osvědčil, a to díky spolupráci a součinnosti podniků při zajišťování odborné přípravy zaměřené na konkrétní povolání;

| 39. | vyzývá podniky, aby více využívaly společné systémy odborné přípravy s cílem lépe splnit konkrétní cíle v oblasti odborné přípravy, po nichž existuje poptávka na trhu práce; |
| --- | --- |

39.

vyzývá podniky, aby více využívaly společné systémy odborné přípravy s cílem lépe splnit konkrétní cíle v oblasti odborné přípravy, po nichž existuje poptávka na trhu práce;

| 40. | vyzývá členské státy, aby vzhledem ke změně orientace na udržitelné hospodářství a udržitelný růst posílily odborné vzdělávání a přípravu, neboť mají potenciál stát se prostředkem řešení sociálních dopadů restrukturalizace společností na pracovníky, a to tím, že zvýší jejich zaměstnatelnost; |
| --- | --- |

40.

vyzývá členské státy, aby vzhledem ke změně orientace na udržitelné hospodářství a udržitelný růst posílily odborné vzdělávání a přípravu, neboť mají potenciál stát se prostředkem řešení sociálních dopadů restrukturalizace společností na pracovníky, a to tím, že zvýší jejich zaměstnatelnost;

| 41. | zdůrazňuje význam sociálních a inkluzivních hospodářských modelů pro tuto novou podnikatelskou kulturu a upozorňuje na to, že je klíčové, aby instituce poskytující odborné vzdělávání a přípravu, včetně vysokoškolského vzdělávání, svým studentům nabízely podrobné poznatky o veškerých formách podnikání, včetně podnikání v sociálním hospodářství podporujícím začlenění, a poznatky o zásadách odpovědného a etického řízení; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje význam sociálních a inkluzivních hospodářských modelů pro tuto novou podnikatelskou kulturu a upozorňuje na to, že je klíčové, aby instituce poskytující odborné vzdělávání a přípravu, včetně vysokoškolského vzdělávání, svým studentům nabízely podrobné poznatky o veškerých formách podnikání, včetně podnikání v sociálním hospodářství podporujícím začlenění, a poznatky o zásadách odpovědného a etického řízení;

| 42. | zdůrazňuje, že je třeba vytvořit seznam těch oblastí, ve kterých Evropská unie má nebo by mohla mít srovnatelnou výhodu se zbytkem světa a pro které by měly být vypracovány další strategie v oblasti odborné přípravy; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je třeba vytvořit seznam těch oblastí, ve kterých Evropská unie má nebo by mohla mít srovnatelnou výhodu se zbytkem světa a pro které by měly být vypracovány další strategie v oblasti odborné přípravy;

Odborná příprava

| 43. | vyzývá členské státy, aby zohledňovaly rostoucí potřebu zvyšování kvalifikací pracovní síly, a to zřizováním poradenských středisek, jež by pracovníkům pomáhala při plánování nezbytné odborné přípravy; vyzývá zaměstnavatele, aby nabízeli příležitosti ke zvýšení kvalifikace všem zaměstnancům; |
| --- | --- |

43.

vyzývá členské státy, aby zohledňovaly rostoucí potřebu zvyšování kvalifikací pracovní síly, a to zřizováním poradenských středisek, jež by pracovníkům pomáhala při plánování nezbytné odborné přípravy; vyzývá zaměstnavatele, aby nabízeli příležitosti ke zvýšení kvalifikace všem zaměstnancům;

| 44. | doporučuje, aby byly zaměstnavatelům poskytovány pobídky k tomu, aby své zaměstnance podporovali v účasti na školících programech; |
| --- | --- |

44.

doporučuje, aby byly zaměstnavatelům poskytovány pobídky k tomu, aby své zaměstnance podporovali v účasti na školících programech;

| 45. | vyzývá členské státy, aby vypracovaly pobídky pro zaměstnavatele s cílem usnadnit poskytování flexibilní odborné přípravy v mikropodnicích a malých podnicích, jež bude efektivní z hlediska vynaložených nákladů a přizpůsobena potřebám žen; naléhavě žádá Komisi a všechny členské státy, aby se rozhodně snažily bojovat se mzdovou nerovností mezi muži a ženami s cílem odstranit do roku 2020 stávající 18 % rozdíl v platech mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

45.

vyzývá členské státy, aby vypracovaly pobídky pro zaměstnavatele s cílem usnadnit poskytování flexibilní odborné přípravy v mikropodnicích a malých podnicích, jež bude efektivní z hlediska vynaložených nákladů a přizpůsobena potřebám žen; naléhavě žádá Komisi a všechny členské státy, aby se rozhodně snažily bojovat se mzdovou nerovností mezi muži a ženami s cílem odstranit do roku 2020 stávající 18 % rozdíl v platech mezi muži a ženami;

| 46. | vyzývá členské státy, aby spolu s Komisí podporovaly prostřednictvím relevantních univerzitních programů v rámci celoživotního vzdělávání modely řízení a využívání lidských zdrojů, které jsou založeny na uznávání odborného vzdělávání a přípravy jakožto přidané hodnoty a konkurenční výhody pro podniky; |
| --- | --- |

46.

vyzývá členské státy, aby spolu s Komisí podporovaly prostřednictvím relevantních univerzitních programů v rámci celoživotního vzdělávání modely řízení a využívání lidských zdrojů, které jsou založeny na uznávání odborného vzdělávání a přípravy jakožto přidané hodnoty a konkurenční výhody pro podniky;

| 47. | doporučuje, aby byla podporována autonomie středisek odborného vzdělávání a přípravy, pokud jde o plánování, financování, řízení a hodnocení, a aby byly zavedeny dynamičtější formy spolupráce mezi těmito středisky a podniky; |
| --- | --- |

47.

doporučuje, aby byla podporována autonomie středisek odborného vzdělávání a přípravy, pokud jde o plánování, financování, řízení a hodnocení, a aby byly zavedeny dynamičtější formy spolupráce mezi těmito středisky a podniky;

| 48. | připomíná, že investice do vzdělávání a odborné přípravy jsou nezbytné pro lepší budoucnost Evropanů; je toho názoru, že klíčové kompetence a nové kvalifikace, zejména ty, které jsou vyžadovány zaměstnáními v odvětvích strategického růstu, poskytují lidem nové příležitosti a jsou navíc základem pro dlouhodobý a udržitelný hospodářský a sociální rozvoj; domnívá se, že je v tomto ohledu důležité, aby členské státy a všechny zúčastněné strany zajistily, že pracovníci získají základní kvalifikace, které potřebují; |
| --- | --- |

48.

připomíná, že investice do vzdělávání a odborné přípravy jsou nezbytné pro lepší budoucnost Evropanů; je toho názoru, že klíčové kompetence a nové kvalifikace, zejména ty, které jsou vyžadovány zaměstnáními v odvětvích strategického růstu, poskytují lidem nové příležitosti a jsou navíc základem pro dlouhodobý a udržitelný hospodářský a sociální rozvoj; domnívá se, že je v tomto ohledu důležité, aby členské státy a všechny zúčastněné strany zajistily, že pracovníci získají základní kvalifikace, které potřebují;

| 49. | vyzývá Komisi, aby vyvinula nástroje, jako je mechanismus celoživotního vzdělávání, které pracovníky povzbudí a podpoří v tom, aby se systematicky a z vlastní iniciativy věnovali celoživotnímu vzdělávání / odbornému vzdělávání a přípravě, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost těm z nich, kteří musí skloubit rodinný a profesní život, a také jim napomohou k tomu, aby pravidelně prověřovali, jaké kvalifikace jsou žádány pro další úspěšné působení na pracovním trhu, a mohli tak zvyšovat své kvalifikace a dosáhnout pracovní mobility; |
| --- | --- |

49.

vyzývá Komisi, aby vyvinula nástroje, jako je mechanismus celoživotního vzdělávání, které pracovníky povzbudí a podpoří v tom, aby se systematicky a z vlastní iniciativy věnovali celoživotnímu vzdělávání / odbornému vzdělávání a přípravě, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost těm z nich, kteří musí skloubit rodinný a profesní život, a také jim napomohou k tomu, aby pravidelně prověřovali, jaké kvalifikace jsou žádány pro další úspěšné působení na pracovním trhu, a mohli tak zvyšovat své kvalifikace a dosáhnout pracovní mobility;

| 50. | vyzývá členské státy, aby s cílem skloubit rodinný a pracovní život a pomoci ženám ve venkovských oblastech nabízely další odbornou přípravu v oblasti využití počítačových technologií, a umožňovaly tak zaměstnaným ženám pracovat z domova; |
| --- | --- |

50.

vyzývá členské státy, aby s cílem skloubit rodinný a pracovní život a pomoci ženám ve venkovských oblastech nabízely další odbornou přípravu v oblasti využití počítačových technologií, a umožňovaly tak zaměstnaným ženám pracovat z domova;

| 51. | naléhavě vyzývá vlády k podpoře flexibilního odborného vzdělávání a přípravy, jejichž účelem je vycházet vstříc specifickým potřebám organizací a podniků, a umožnit tak náležité zužitkování veškerého nabytého vzdělání, skloubení tohoto vzdělání se soukromým životem a jinou profesní činností a zvýšení mobility v Evropě, přičemž je nutné klást zvláštní důraz na usnadnění přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě organizacím, jimž hrozí marginalizace, s cílem dobu jejich odborní přípravy prodloužit; |
| --- | --- |

51.

naléhavě vyzývá vlády k podpoře flexibilního odborného vzdělávání a přípravy, jejichž účelem je vycházet vstříc specifickým potřebám organizací a podniků, a umožnit tak náležité zužitkování veškerého nabytého vzdělání, skloubení tohoto vzdělání se soukromým životem a jinou profesní činností a zvýšení mobility v Evropě, přičemž je nutné klást zvláštní důraz na usnadnění přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě organizacím, jimž hrozí marginalizace, s cílem dobu jejich odborní přípravy prodloužit;

| 52. | upozorňuje, že pokud má být zamezeno nezaměstnanosti a řádně zohledněny různé pracovní zkušenosti, je celoživotní vzdělávání klíčové; s ohledem na tento cíl se domnívá, že pracovníci musí být lépe informováni o potřebě další průběžné odborné přípravy; |
| --- | --- |

52.

upozorňuje, že pokud má být zamezeno nezaměstnanosti a řádně zohledněny různé pracovní zkušenosti, je celoživotní vzdělávání klíčové; s ohledem na tento cíl se domnívá, že pracovníci musí být lépe informováni o potřebě další průběžné odborné přípravy;

| 53. | vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o dopadech účasti na odborném vzdělávání a přípravě, a to jak na produktivitu pracovníků, tak na konkurenceschopnost podniků a kvalitu práce; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o dopadech účasti na odborném vzdělávání a přípravě, a to jak na produktivitu pracovníků, tak na konkurenceschopnost podniků a kvalitu práce;

| 54. | zdůrazňuje, že snadno dostupná, flexibilní a individuální odborná příprava je pro jednotlivce důležitá v různých životních etapách, neboť usnadňuje a zlepšuje jejich profesní účast na trhu práce; domnívá se, že odborné vzdělávání a příprava by měly být fyzicky i cenově dostupné ve všech fázích života občanů, nezávisle na jejich postavení na trhu práce či příjmech, a to nejen s cílem podporovat celoživotní vzdělávání, ale rovněž s cílem přispívat k rozvoji stávajících povolání a k vytváření povolání nových podle aktuálních potřeb společnosti; domnívá se dále, že by měly být považovány za důležitý nástroj pro prodloužení celého pracovního života jednotlivců; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že snadno dostupná, flexibilní a individuální odborná příprava je pro jednotlivce důležitá v různých životních etapách, neboť usnadňuje a zlepšuje jejich profesní účast na trhu práce; domnívá se, že odborné vzdělávání a příprava by měly být fyzicky i cenově dostupné ve všech fázích života občanů, nezávisle na jejich postavení na trhu práce či příjmech, a to nejen s cílem podporovat celoživotní vzdělávání, ale rovněž s cílem přispívat k rozvoji stávajících povolání a k vytváření povolání nových podle aktuálních potřeb společnosti; domnívá se dále, že by měly být považovány za důležitý nástroj pro prodloužení celého pracovního života jednotlivců;

| 55. | vyzývá členské státy, aby pro ženy vytvořily kvalitní, rozsáhlý, flexibilní a dosažitelný přístup k odbornému vzdělávání a přípravě spolu s konkrétním celoživotním poradenstvím a kariérním poradenstvím pro kvalifikace ve všech druzích povolání, přičemž se zaměří na ženy pocházející z různých prostředí s cílem účinně je začlenit na kvalitní pracovní místa s důstojnými mzdami a budou řešit jejich mnohorozměrné potřeby v oblasti odborné přípravy, jako jsou:






  — | odborné vzdělávání a příprava, jež jsou přizpůsobeny potřebám a podporují kariérní rozvoj, |
| --- | --- | --- |

55.

vyzývá členské státy, aby pro ženy vytvořily kvalitní, rozsáhlý, flexibilní a dosažitelný přístup k odbornému vzdělávání a přípravě spolu s konkrétním celoživotním poradenstvím a kariérním poradenstvím pro kvalifikace ve všech druzích povolání, přičemž se zaměří na ženy pocházející z různých prostředí s cílem účinně je začlenit na kvalitní pracovní místa s důstojnými mzdami a budou řešit jejich mnohorozměrné potřeby v oblasti odborné přípravy, jako jsou:

—

odborné vzdělávání a příprava, jež jsou přizpůsobeny potřebám a podporují kariérní rozvoj,

| — | dosažitelný přechod od neformálního k formálnímu vzdělávání, |
| --- | --- |

—

dosažitelný přechod od neformálního k formálnímu vzdělávání,

| — | schopnost reagovat na různé způsoby výuky, |
| --- | --- |

—

schopnost reagovat na různé způsoby výuky,

| — | přístup ke vzorovým modelům a mentorům, |
| --- | --- |

—

přístup ke vzorovým modelům a mentorům,

| — | rozvoj programů přizpůsobených pružným pracovním režimům a smlouvám na zkrácený pracovní úvazek, |
| --- | --- |

—

rozvoj programů přizpůsobených pružným pracovním režimům a smlouvám na zkrácený pracovní úvazek,

| — | na míru upravené možnosti výuky on-line; |
| --- | --- |

—

na míru upravené možnosti výuky on-line;

| 56. | poukazuje na to, že s tím, jak v Evropě stárne obyvatelstvo, vzrůstá i význam celoživotního vzdělávání a výukových programů, jakož i nutnost tyto programy podporovat; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že s tím, jak v Evropě stárne obyvatelstvo, vzrůstá i význam celoživotního vzdělávání a výukových programů, jakož i nutnost tyto programy podporovat;

| 57. | zdůrazňuje, že je zapotřebí vynaložit na evropské i vnitrostátní úrovni více úsilí na zvýšení účasti malých a středních podniků na odborné přípravě a celoživotním vzdělávání a na zvýšení účasti pracovníků s nižší kvalifikací, jejichž registrovaná účast je zvláště nízká; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že je zapotřebí vynaložit na evropské i vnitrostátní úrovni více úsilí na zvýšení účasti malých a středních podniků na odborné přípravě a celoživotním vzdělávání a na zvýšení účasti pracovníků s nižší kvalifikací, jejichž registrovaná účast je zvláště nízká;

| 58. | zdůrazňuje, že v rámci úsilí o dosažení cíle flexibility spojené s jistotou je naléhavě zapotřebí účinně zvýšit účast na odborné přípravě u pracovníků, kteří jsou zapojeni do flexibilních forem zaměstnání; vyzývá proto členské státy, aby zahájily příslušné iniciativy; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že v rámci úsilí o dosažení cíle flexibility spojené s jistotou je naléhavě zapotřebí účinně zvýšit účast na odborné přípravě u pracovníků, kteří jsou zapojeni do flexibilních forem zaměstnání; vyzývá proto členské státy, aby zahájily příslušné iniciativy;

| 59. | vyzývá členské státy, aby se v rámci odborné přípravy a celoživotního vzdělávání více zaměřovaly na zavádění výukových programů on-line, a přispívaly tak ke skloubení rodinného a pracovního života; |
| --- | --- |

59.

vyzývá členské státy, aby se v rámci odborné přípravy a celoživotního vzdělávání více zaměřovaly na zavádění výukových programů on-line, a přispívaly tak ke skloubení rodinného a pracovního života;

| 60. | zdůrazňuje úlohu místních samospráv, podnikatelů, partnerství a vzdělávacích institucí při přizpůsobování odborné přípravy aktuálním potřebám trhu práce; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje úlohu místních samospráv, podnikatelů, partnerství a vzdělávacích institucí při přizpůsobování odborné přípravy aktuálním potřebám trhu práce;

| 61. | je toho názoru, že regionální a místní orgány hrají klíčovou úlohu při spolupráci se středisky odborného vzdělávání a přípravy a s podnikatelskými kruhy, stejně jako při napomáhání poskytovatelům těchto forem vzdělávání vytvářet příznivé prostředí usnadňující jejich absolventům úspěšný vstup na pracovní trh; |
| --- | --- |

61.

je toho názoru, že regionální a místní orgány hrají klíčovou úlohu při spolupráci se středisky odborného vzdělávání a přípravy a s podnikatelskými kruhy, stejně jako při napomáhání poskytovatelům těchto forem vzdělávání vytvářet příznivé prostředí usnadňující jejich absolventům úspěšný vstup na pracovní trh;

| 62. | žádá, aby učňovské smlouvy obsahovaly možnost ukončit tuto smlouvu v případě, že se dotyčný ukáže jako nevhodný pro své zaměstnání nebo se dopustí závažného pochybení, ale zároveň učně chránily a umožňovaly určitou pružnost, co se týče uplatňování dané smlouvy; |
| --- | --- |

62.

žádá, aby učňovské smlouvy obsahovaly možnost ukončit tuto smlouvu v případě, že se dotyčný ukáže jako nevhodný pro své zaměstnání nebo se dopustí závažného pochybení, ale zároveň učně chránily a umožňovaly určitou pružnost, co se týče uplatňování dané smlouvy;

| 63. | vyzývá členské státy, aby v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a stěžejními iniciativami zlepšily vazby mezi odbornou přípravou a potřebami pracovního trhu, například zlepšením poradenských služeb při výběru vysoké školy a povolání a podporou pracovních stáží a učňovských smluv pro ženy, a také aby vytvořily nové příležitosti pro odbornou přípravu včetně přípravy ve vědecké, matematické a technologické oblasti s cílem zvýšit zaměstnatelnost žen v technických a vědeckých odvětvích, v netradičních zaměstnáních a v hospodářských odvětvích s nízkými emisemi CO2 a se špičkovými technologiemi a vytvořit trvalá pracovní místa s důstojnými mzdami; |
| --- | --- |

63.

vyzývá členské státy, aby v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a stěžejními iniciativami zlepšily vazby mezi odbornou přípravou a potřebami pracovního trhu, například zlepšením poradenských služeb při výběru vysoké školy a povolání a podporou pracovních stáží a učňovských smluv pro ženy, a také aby vytvořily nové příležitosti pro odbornou přípravu včetně přípravy ve vědecké, matematické a technologické oblasti s cílem zvýšit zaměstnatelnost žen v technických a vědeckých odvětvích, v netradičních zaměstnáních a v hospodářských odvětvích s nízkými emisemi CO2 a se špičkovými technologiemi a vytvořit trvalá pracovní místa s důstojnými mzdami;

| 64. | věří, že stávající evropské programy odborné přípravy jsou účinné a měly by být v budoucnu více podporovány; |
| --- | --- |

64.

věří, že stávající evropské programy odborné přípravy jsou účinné a měly by být v budoucnu více podporovány;

Kvalita a účinnost odborného vzdělávání a přípravy

| 65. | vyzývá členské státy, aby vytvořily lepší možnosti pro odbornou přípravu školitelů a položily základ pro podpůrné partnerství v oblasti učení, zejména na regionální a místní úrovni, s cílem zajistit účinnost systémů odborného vzdělávání a přípravy a účinné a úspěšné předávání znalostí; |
| --- | --- |

65.

vyzývá členské státy, aby vytvořily lepší možnosti pro odbornou přípravu školitelů a položily základ pro podpůrné partnerství v oblasti učení, zejména na regionální a místní úrovni, s cílem zajistit účinnost systémů odborného vzdělávání a přípravy a účinné a úspěšné předávání znalostí;

| 66. | zdůrazňuje, že vysoce kvalifikovaná a vzdělaná pracovní síla představuje jeden z klíčových faktorů podněcujících inovace a významnou konkurenční výhodu pro Unii; zdůrazňuje, že kvalitní odborné vzdělávání a příprava přispívají zásadním způsobem k udržitelnému rozvoji a k vytvoření fungujícího jednotného trhu a měly by být neustále přizpůsobovány potřebám a vývoji evropského trhu práce prostřednictvím širokého dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že vysoce kvalifikovaná a vzdělaná pracovní síla představuje jeden z klíčových faktorů podněcujících inovace a významnou konkurenční výhodu pro Unii; zdůrazňuje, že kvalitní odborné vzdělávání a příprava přispívají zásadním způsobem k udržitelnému rozvoji a k vytvoření fungujícího jednotného trhu a měly by být neustále přizpůsobovány potřebám a vývoji evropského trhu práce prostřednictvím širokého dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami;

| 67. | upozorňuje, že v novém digitálním hospodářství vytvářejí kreativita a informační a komunikační technologie novou obchodní kulturu, která může usnadnit spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy s cílem zlepšit kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, a že proto nastal čas, aby se odborné vzdělávání a příprava dostaly na ústřední místo v agendě, zejména mají-li být řešeny výzvy uvedené ve strategii 2020, jako je hlavní cíl EU, podle nějž má mít 40 % osob ve věku 30–34 let dokončeno terciární nebo srovnatelné vzdělání; |
| --- | --- |

67.

upozorňuje, že v novém digitálním hospodářství vytvářejí kreativita a informační a komunikační technologie novou obchodní kulturu, která může usnadnit spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy s cílem zlepšit kvalitu odborného vzdělávání a přípravy, a že proto nastal čas, aby se odborné vzdělávání a příprava dostaly na ústřední místo v agendě, zejména mají-li být řešeny výzvy uvedené ve strategii 2020, jako je hlavní cíl EU, podle nějž má mít 40 % osob ve věku 30–34 let dokončeno terciární nebo srovnatelné vzdělání;

| 68. | vyzývá členské státy, aby vytvořily a zavedly systémy zajištění kvality na vnitrostátní úrovni a vypracovaly rámec kompetencí pro učitele a školitele; |
| --- | --- |

68.

vyzývá členské státy, aby vytvořily a zavedly systémy zajištění kvality na vnitrostátní úrovni a vypracovaly rámec kompetencí pro učitele a školitele;

| 69. | vyzývá Komisi, aby poskytla informace týkající se očekávaných změn na trhu práce v EU, a vyzývá členské státy, aby tyto informace zapracovaly do svých vzdělávacích strategií a programů; |
| --- | --- |

69.

vyzývá Komisi, aby poskytla informace týkající se očekávaných změn na trhu práce v EU, a vyzývá členské státy, aby tyto informace zapracovaly do svých vzdělávacích strategií a programů;

| 70. | vyzývá členské státy, aby podpořily součinnost na místní úrovni mezi sociálními partnery, místními profesními sdruženími, univerzitami a subjekty řízení škol a vzdělávacích jednotek ve snaze vypracovat na základě vědeckých studií a systematických konzultací střednědobý plán pro budoucí požadavky na kvalifikaci a vypočítat počet žáků potřebných v jednotlivých oblastech, což by zvýšilo účinnost odborné přípravy, co se týče přímého a trvalého přechodu absolventů na trh práce; |
| --- | --- |

70.

vyzývá členské státy, aby podpořily součinnost na místní úrovni mezi sociálními partnery, místními profesními sdruženími, univerzitami a subjekty řízení škol a vzdělávacích jednotek ve snaze vypracovat na základě vědeckých studií a systematických konzultací střednědobý plán pro budoucí požadavky na kvalifikaci a vypočítat počet žáků potřebných v jednotlivých oblastech, což by zvýšilo účinnost odborné přípravy, co se týče přímého a trvalého přechodu absolventů na trh práce;

| 71. | vybízí Komisi, aby připravila a pravidelně aktualizovala tabulku, která by poskytovala přehled odborných kvalifikací a poptávky po profesích v jednotlivých regionech; |
| --- | --- |

71.

vybízí Komisi, aby připravila a pravidelně aktualizovala tabulku, která by poskytovala přehled odborných kvalifikací a poptávky po profesích v jednotlivých regionech;

| 72. | konstatuje, že se odborné vzdělávání a příprava zaměřují na klíčové kompetence, včetně podnikání, které je třeba podporovat od počátku vzdělávání dětí; domnívá se, že tento proces musí pokračovat souběžně s učením založeným na praxi; |
| --- | --- |

72.

konstatuje, že se odborné vzdělávání a příprava zaměřují na klíčové kompetence, včetně podnikání, které je třeba podporovat od počátku vzdělávání dětí; domnívá se, že tento proces musí pokračovat souběžně s učením založeným na praxi;

| 73. | vyzývá, aby byla na vnitrostátní a evropské úrovni poskytnuta podpora prostřednictvím vytvoření společného základu pro opatření týkající se odborného vzdělávání a přípravy s cílem splnit cíle v oblasti účinnosti, pracovní mobility a vytváření pracovních míst v Evropské unii; |
| --- | --- |

73.

vyzývá, aby byla na vnitrostátní a evropské úrovni poskytnuta podpora prostřednictvím vytvoření společného základu pro opatření týkající se odborného vzdělávání a přípravy s cílem splnit cíle v oblasti účinnosti, pracovní mobility a vytváření pracovních míst v Evropské unii;

| 74. | vyzývá členské státy, aby aktivně zapojily soukromé vysoké školy a veřejné instituce, jako jsou univerzity, do rozvoje získávání dalších kvalifikací a rozšíření odborných dovedností, zvláště v oblasti matematiky, informatiky, přírodních věd a technologií; |
| --- | --- |

74.

vyzývá členské státy, aby aktivně zapojily soukromé vysoké školy a veřejné instituce, jako jsou univerzity, do rozvoje získávání dalších kvalifikací a rozšíření odborných dovedností, zvláště v oblasti matematiky, informatiky, přírodních věd a technologií;

| 75. | vyzývá k přijetí zvláštní iniciativy EU, která by učinila povolání v oblasti matematiky, informatiky, přírodních věd a technologií přitažlivými pro dívky a bojovala se stereotypy, jež dosud ovládají tyto profese; zdůrazňuje, že v boji proti těmto stereotypům hrají klíčovou úlohu sdělovací prostředky a vzdělání; |
| --- | --- |

75.

vyzývá k přijetí zvláštní iniciativy EU, která by učinila povolání v oblasti matematiky, informatiky, přírodních věd a technologií přitažlivými pro dívky a bojovala se stereotypy, jež dosud ovládají tyto profese; zdůrazňuje, že v boji proti těmto stereotypům hrají klíčovou úlohu sdělovací prostředky a vzdělání;

| 76. | vyzývá Komisi a členské státy, aby prosazovaly úplné provedení, uplatňování a vymáhání právních předpisů EU, a to podporou programů odborné přípravy, jež usilují o to, aby zúčastněné strany dostatečně porozuměly platným právním předpisům a z nich vyplývajícím právům a povinnostem; |
| --- | --- |

76.

vyzývá Komisi a členské státy, aby prosazovaly úplné provedení, uplatňování a vymáhání právních předpisů EU, a to podporou programů odborné přípravy, jež usilují o to, aby zúčastněné strany dostatečně porozuměly platným právním předpisům a z nich vyplývajícím právům a povinnostem;

| 77. | vyzývá členské státy, aby podporovaly inovační aktivity a doktorské a post-doktorské programy, jež budou oporou pro konkurenceschopnost a udržitelný hospodářský růst; |
| --- | --- |

77.

vyzývá členské státy, aby podporovaly inovační aktivity a doktorské a post-doktorské programy, jež budou oporou pro konkurenceschopnost a udržitelný hospodářský růst;

Nabídky pro specifické skupiny osob

| 78. | žádá členské státy, aby u odborného vzdělávání a přípravy zohledňovaly individuální potřeby pracovníků s nižší kvalifikací, žáků z prostředí migrantů, příslušníků národnostních menšin, zranitelných žen, nezaměstnaných, osob se zdravotním postižením a svobodných matek; zároveň doporučuje věnovat zvláštní pozornost romské menšině, neboť školní docházka a začlenění na trh práce jsou pro usnadnění sociální integrace této menšiny klíčové; |
| --- | --- |

78.

žádá členské státy, aby u odborného vzdělávání a přípravy zohledňovaly individuální potřeby pracovníků s nižší kvalifikací, žáků z prostředí migrantů, příslušníků národnostních menšin, zranitelných žen, nezaměstnaných, osob se zdravotním postižením a svobodných matek; zároveň doporučuje věnovat zvláštní pozornost romské menšině, neboť školní docházka a začlenění na trh práce jsou pro usnadnění sociální integrace této menšiny klíčové;

| 79. | vyzývá členské státy, aby vytvářely možnosti pro mladé lidi bez ukončeného vzdělání nebo s nízkým ukončeným vzděláním s cílem umožnit jim vstup na trh práce, přičemž by rovněž mělo být nadále možné podporovat a uznávat částečné kvalifikace; s ohledem na vysokou citlivost této otázky požaduje vytvoření komplexní strategie pro řešení vysoké nezaměstnanosti mladých lidí a žen, která by členským státům rovněž pomáhala při vytváření sítí, jež by na místě propojovaly školy, průmysl, služby pro mládež i mladé lidi samotné; |
| --- | --- |

79.

vyzývá členské státy, aby vytvářely možnosti pro mladé lidi bez ukončeného vzdělání nebo s nízkým ukončeným vzděláním s cílem umožnit jim vstup na trh práce, přičemž by rovněž mělo být nadále možné podporovat a uznávat částečné kvalifikace; s ohledem na vysokou citlivost této otázky požaduje vytvoření komplexní strategie pro řešení vysoké nezaměstnanosti mladých lidí a žen, která by členským státům rovněž pomáhala při vytváření sítí, jež by na místě propojovaly školy, průmysl, služby pro mládež i mladé lidi samotné;

| 80. | upozorňuje na překážky integrace, jimž čelí státní příslušníci třetích zemí, pokud jejich kvalifikace nejsou uznávány; vyzývá Komisi, aby posoudila dopad evropského rámce kvalifikací na uznávání kvalifikací státních příslušníků třetích zemí; |
| --- | --- |

80.

upozorňuje na překážky integrace, jimž čelí státní příslušníci třetích zemí, pokud jejich kvalifikace nejsou uznávány; vyzývá Komisi, aby posoudila dopad evropského rámce kvalifikací na uznávání kvalifikací státních příslušníků třetích zemí;

| 81. | vyzývá členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery přijaly iniciativy pro účinnou pomoc starším pracovníkům při celoživotním vzdělávání a odborné přípravě; |
| --- | --- |

81.

vyzývá členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery přijaly iniciativy pro účinnou pomoc starším pracovníkům při celoživotním vzdělávání a odborné přípravě;

| 82. | domnívá se, že příležitosti mobility představují důležitou součást odborného vzdělávání a přípravy, a doporučuje proto posílit program Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

82.

domnívá se, že příležitosti mobility představují důležitou součást odborného vzdělávání a přípravy, a doporučuje proto posílit program Leonardo da Vinci;

Flexibilita a mobilita

| 83. | vítá myšlenku učinit z přeshraniční mobility volitelnou součást odborného vzdělávání a přípravy a rozvíjet pro zúčastněné osoby možnosti přeshraničního trhu práce, jako je tomu u programu Leonardo da Vinci; důrazně naléhá na zúčastněné strany, aby zlepšily informovanost o programu Leonardo da Vinci a jiných relevantních programech; vyzývá proto k větší podpoře mobility s cílem usnadnit mladým lidem získání zahraničních zkušeností; |
| --- | --- |

83.

vítá myšlenku učinit z přeshraniční mobility volitelnou součást odborného vzdělávání a přípravy a rozvíjet pro zúčastněné osoby možnosti přeshraničního trhu práce, jako je tomu u programu Leonardo da Vinci; důrazně naléhá na zúčastněné strany, aby zlepšily informovanost o programu Leonardo da Vinci a jiných relevantních programech; vyzývá proto k větší podpoře mobility s cílem usnadnit mladým lidem získání zahraničních zkušeností;

| 84. | vyzývá Komisi, členské státy a Evropský parlament, aby podporovaly a rozšiřovaly evropské programy mobility ve vzdělávání, a zejména program Leonardo da Vinci, s cílem napomáhat větší mobilitě učňů v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

84.

vyzývá Komisi, členské státy a Evropský parlament, aby podporovaly a rozšiřovaly evropské programy mobility ve vzdělávání, a zejména program Leonardo da Vinci, s cílem napomáhat větší mobilitě učňů v rámci jednotného trhu;

| 85. | je přesvědčen, že odborné vzdělávání a příprava by měly vytvářet podmínky pro mobilitu pracovních sil, a to jak v průběhu počátečního studia, tak v rámci procesu celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

85.

je přesvědčen, že odborné vzdělávání a příprava by měly vytvářet podmínky pro mobilitu pracovních sil, a to jak v průběhu počátečního studia, tak v rámci procesu celoživotního vzdělávání;

| 86. | věří, že přeshraniční mobilita v oblasti odborného vzdělávání a přípravy je stejně důležitá jako mobilita v oblasti všeobecného vzdělávání, a domnívá se, že by na rozvoj této mobility mělo být vynakládáno více úsilí; |
| --- | --- |

86.

věří, že přeshraniční mobilita v oblasti odborného vzdělávání a přípravy je stejně důležitá jako mobilita v oblasti všeobecného vzdělávání, a domnívá se, že by na rozvoj této mobility mělo být vynakládáno více úsilí;

| 87. | je toho názoru, že by měl být kladen důraz na větší spolupráci odlišných vzdělávacích systémů jednotlivých členských států, jež by překlenula existující rozdíly a zajistila mezi členskými státy vzájemné uznávání osvědčení a diplomů, a to s cílem posílit přeshraniční spolupráci a podpořit mobilitu; |
| --- | --- |

87.

je toho názoru, že by měl být kladen důraz na větší spolupráci odlišných vzdělávacích systémů jednotlivých členských států, jež by překlenula existující rozdíly a zajistila mezi členskými státy vzájemné uznávání osvědčení a diplomů, a to s cílem posílit přeshraniční spolupráci a podpořit mobilitu;

| 88. | vyzývá členské státy, aby usnadnily uznávání mimoškolního a neformálního vzdělávání a podněcovaly k výměně pracovních zkušeností s cílem vytěžit co nejvíce z pracovní mobility a sdílení znalostí, a ponechat tak větší prostor pro individuální učební postupy; |
| --- | --- |

88.

vyzývá členské státy, aby usnadnily uznávání mimoškolního a neformálního vzdělávání a podněcovaly k výměně pracovních zkušeností s cílem vytěžit co nejvíce z pracovní mobility a sdílení znalostí, a ponechat tak větší prostor pro individuální učební postupy;

| 89. | podotýká, že je nesmírně důležité usnadňovat mobilitu pracovníků v rámci vnitřního trhu; vítá a plně podporuje iniciativu Komise k přezkumu stávajícího systému uznávání odborných kvalifikací; je přesvědčen, že Komise by v rámci přezkumu směrnice o odborných kvalifikacích měla provést smysluplné hodnocení stávající podoby této směrnice; zastává názor, že jednou z nejvyšších priorit Komise musí být i nadále vzájemné uznávání odborných kvalifikací mezi členskými státy; |
| --- | --- |

89.

podotýká, že je nesmírně důležité usnadňovat mobilitu pracovníků v rámci vnitřního trhu; vítá a plně podporuje iniciativu Komise k přezkumu stávajícího systému uznávání odborných kvalifikací; je přesvědčen, že Komise by v rámci přezkumu směrnice o odborných kvalifikacích měla provést smysluplné hodnocení stávající podoby této směrnice; zastává názor, že jednou z nejvyšších priorit Komise musí být i nadále vzájemné uznávání odborných kvalifikací mezi členskými státy;

| 90. | domnívá se, že vytvoření nové strategie pro studium jazyků, jejímž cílem bude zlepšení obecných znalostí v oblastech konkrétních dovedností, usnadní mobilitu učitelů a studentů; upozorňuje, že zaručení plynulého přechodu od odborného vzdělávání k vysokoškolskému vzdělávání navíc přispěje ke zvýšení přitažlivosti kurzů odborné přípravy; |
| --- | --- |

90.

domnívá se, že vytvoření nové strategie pro studium jazyků, jejímž cílem bude zlepšení obecných znalostí v oblastech konkrétních dovedností, usnadní mobilitu učitelů a studentů; upozorňuje, že zaručení plynulého přechodu od odborného vzdělávání k vysokoškolskému vzdělávání navíc přispěje ke zvýšení přitažlivosti kurzů odborné přípravy;

| 91. | vyzývá členské státy, aby v rámci celoživotního vzdělávání a odborné přípravy s podporou Komise a ve spolupráci se sociálními partnery zlepšily a monitorovaly systémy certifikace odborných kvalifikací; |
| --- | --- |

91.

vyzývá členské státy, aby v rámci celoživotního vzdělávání a odborné přípravy s podporou Komise a ve spolupráci se sociálními partnery zlepšily a monitorovaly systémy certifikace odborných kvalifikací;

| 92. | vítá návrh Komise uspořádat vzdělávání a odbornou přípravu do formy modulů; požaduje však, aby byla bezpodmínečně zachována komplexní povaha široké profesní kvalifikace, jednotlivé moduly byly jasně definovány a aby byla přijata nezbytná opatření umožňující jejich srovnávání; |
| --- | --- |

92.

vítá návrh Komise uspořádat vzdělávání a odbornou přípravu do formy modulů; požaduje však, aby byla bezpodmínečně zachována komplexní povaha široké profesní kvalifikace, jednotlivé moduly byly jasně definovány a aby byla přijata nezbytná opatření umožňující jejich srovnávání;

| 93. | zdůrazňuje úlohu učitelů a školitelů při prosazování hlediska rovnosti pohlaví v rámci odborné přípravy a vzdělávání a vyzývá k rozvoji programů mobility, jako je např. program Leonardo da Vinci a projekt pro učně, přičemž budou přijata zvláštní opatření zaměřená na ženy s cílem usnadnit celoživotní nabývání dovedností, které jsou důležité pro začlenění nebo opětovné začlenění na pracovního trh; |
| --- | --- |

93.

zdůrazňuje úlohu učitelů a školitelů při prosazování hlediska rovnosti pohlaví v rámci odborné přípravy a vzdělávání a vyzývá k rozvoji programů mobility, jako je např. program Leonardo da Vinci a projekt pro učně, přičemž budou přijata zvláštní opatření zaměřená na ženy s cílem usnadnit celoživotní nabývání dovedností, které jsou důležité pro začlenění nebo opětovné začlenění na pracovního trh;

| 94. | je přesvědčen, že partnerství mezi subjekty odborného vzdělávání a přípravy, jak jsou navržena ve strategii Evropa 2020, jsou předpokladem pro účinnost a význam této formy vzdělávání pro trh práce a měla by mít podobu dlouhodobě působících poradních skupin zaměřených na dovednosti, které trh práce požaduje; |
| --- | --- |

94.

je přesvědčen, že partnerství mezi subjekty odborného vzdělávání a přípravy, jak jsou navržena ve strategii Evropa 2020, jsou předpokladem pro účinnost a význam této formy vzdělávání pro trh práce a měla by mít podobu dlouhodobě působících poradních skupin zaměřených na dovednosti, které trh práce požaduje;

| 95. | vyzývá členské státy, aby v rámci odborného vzdělání a přípravy kladly důraz na získávání jazykových znalostí, přičemž se zaměří na malé a střední podniky, a vytvoří tak podmínky pro zvýšení jejich konkurenceschopnosti na jednotném trhu; |
| --- | --- |

95.

vyzývá členské státy, aby v rámci odborného vzdělání a přípravy kladly důraz na získávání jazykových znalostí, přičemž se zaměří na malé a střední podniky, a vytvoří tak podmínky pro zvýšení jejich konkurenceschopnosti na jednotném trhu;

| 96. | zdůrazňuje velký význam nabývání a zlepšování znalosti cizích jazyků jako prostředku ke zvyšování sebedůvěry, přizpůsobivosti a mezikulturních dovedností; |
| --- | --- |

96.

zdůrazňuje velký význam nabývání a zlepšování znalosti cizích jazyků jako prostředku ke zvyšování sebedůvěry, přizpůsobivosti a mezikulturních dovedností;

| 97. | zdůrazňuje, že bude-li mladým lidem umožněno strávit část svého vzdělávání či odborné přípravy v zahraničí, bude to mít zásadní vliv na osvojení nových dovedností, včetně dovedností jazykových, a zvýší se tak jejich šance na začlenění na trh práce; vítá proto záměr Komise vytvořit kartu Mládež v pohybu, která všem mladým lidem pomůže s přesunem do jiného členského státu za účelem studia, a zavést evropské studentské mobilitní půjčky, aby byla většímu počtu mladých Evropanů, především těm z nejvíce znevýhodněných skupin, dána příležitost strávit část studia či odborné přípravy nebo získat pracovní zkušenost v zahraničí; |
| --- | --- |

97.

zdůrazňuje, že bude-li mladým lidem umožněno strávit část svého vzdělávání či odborné přípravy v zahraničí, bude to mít zásadní vliv na osvojení nových dovedností, včetně dovedností jazykových, a zvýší se tak jejich šance na začlenění na trh práce; vítá proto záměr Komise vytvořit kartu Mládež v pohybu, která všem mladým lidem pomůže s přesunem do jiného členského státu za účelem studia, a zavést evropské studentské mobilitní půjčky, aby byla většímu počtu mladých Evropanů, především těm z nejvíce znevýhodněných skupin, dána příležitost strávit část studia či odborné přípravy nebo získat pracovní zkušenost v zahraničí;

Evropská a mezinárodní spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a přípravy

| 98. | vítá skutečnost, že Kodaňský proces podporuje společné referenční nástroje (Europass, evropský rámec kvalifikací, evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu a evropský referenční rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy), a trvá na tom, že by měla být vynaložena koncentrovaná energie na uplatnění těchto nástrojů v praxi a jejich další rozvoj; |
| --- | --- |

98.

vítá skutečnost, že Kodaňský proces podporuje společné referenční nástroje (Europass, evropský rámec kvalifikací, evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu a evropský referenční rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy), a trvá na tom, že by měla být vynaložena koncentrovaná energie na uplatnění těchto nástrojů v praxi a jejich další rozvoj;

| 99. | vyzývá Komisi, aby posoudila interakci (a zajistila užší součinnost) mezi směrnicí 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, boloňským procesem o vysokoškolském vzdělávání a kodaňským procesem o odborném vzdělávání a přípravě, přičemž bude lépe využito evropského rámce kvalifikací, evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) a Europassu; je toho názoru, že by si členské státy měly zachovat pravomoc formovat své vzdělávací systémy v souladu s konkrétními společenskými a kulturními podmínkami; |
| --- | --- |

99.

vyzývá Komisi, aby posoudila interakci (a zajistila užší součinnost) mezi směrnicí 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, boloňským procesem o vysokoškolském vzdělávání a kodaňským procesem o odborném vzdělávání a přípravě, přičemž bude lépe využito evropského rámce kvalifikací, evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) a Europassu; je toho názoru, že by si členské státy měly zachovat pravomoc formovat své vzdělávací systémy v souladu s konkrétními společenskými a kulturními podmínkami;

| 100. | vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala a důsledně zaváděla osvědčení kvality, které zásadním způsobem podporující inovační procesy v oblasti akce, účinnosti a účelnosti, jako jsou systémy doporučované evropským systémem pro zajišťování kvality v rámci sítě odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET) i nástroje vyvinuté v rámci kodaňského procesu, například Europass a evropský rámec kvalifikací (EQF); vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy uznávání zahraničních profesních osvědčení tak, aby bylo možné prokazovat profesní schopnosti nejen pomocí formálních osvědčení, ale také na základě zkušebních dob, teoretických a praktických zkoušek a odborných posudků; |
| --- | --- |

100.

vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala a důsledně zaváděla osvědčení kvality, které zásadním způsobem podporující inovační procesy v oblasti akce, účinnosti a účelnosti, jako jsou systémy doporučované evropským systémem pro zajišťování kvality v rámci sítě odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET) i nástroje vyvinuté v rámci kodaňského procesu, například Europass a evropský rámec kvalifikací (EQF); vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy uznávání zahraničních profesních osvědčení tak, aby bylo možné prokazovat profesní schopnosti nejen pomocí formálních osvědčení, ale také na základě zkušebních dob, teoretických a praktických zkoušek a odborných posudků;

| 101. | domnívá se, že výzvy nastolené kodaňským procesem a strategií EU 2020 vyžadují poskytnutí odpovídajících finančních zdrojů, mimo jiné ze strukturálních fondů, zejména ESF, a větší účast na podpoře vysoce kvalitního odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím konkrétních akcí a zahrnutím nových modelů a postupů odborné přípravy, například zviditelněním úspěchů studentů na trhu práce, poukazováním na prestiž odborného vzdělávání a přípravy ve velkých společnostech a poskytováním kompletnějších informací a pokynů k otázkám odborného vzdělávání a přípravy před ukončením povinné školní docházky; konstatuje, že by bylo velmi cenné, pokud by byly podporovány výměny zkušeností s podpůrnými programy a pobyty v zahraničí, jako je účast na programu Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

101.

domnívá se, že výzvy nastolené kodaňským procesem a strategií EU 2020 vyžadují poskytnutí odpovídajících finančních zdrojů, mimo jiné ze strukturálních fondů, zejména ESF, a větší účast na podpoře vysoce kvalitního odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím konkrétních akcí a zahrnutím nových modelů a postupů odborné přípravy, například zviditelněním úspěchů studentů na trhu práce, poukazováním na prestiž odborného vzdělávání a přípravy ve velkých společnostech a poskytováním kompletnějších informací a pokynů k otázkám odborného vzdělávání a přípravy před ukončením povinné školní docházky; konstatuje, že by bylo velmi cenné, pokud by byly podporovány výměny zkušeností s podpůrnými programy a pobyty v zahraničí, jako je účast na programu Leonardo da Vinci;

| 102. | vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy pro uznávání zahraničních profesních osvědčení s cílem zajistit, aby mohly být profesní schopnosti prokazovány nejen pomocí formálních osvědčení, ale také prostřednictvím zkušební doby, teoretických a praktických zkoušek a odborných posudků; |
| --- | --- |

102.

vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy pro uznávání zahraničních profesních osvědčení s cílem zajistit, aby mohly být profesní schopnosti prokazovány nejen pomocí formálních osvědčení, ale také prostřednictvím zkušební doby, teoretických a praktických zkoušek a odborných posudků;

| 103. | vyzývá k podpoře přeshraniční spolupráce, a to jak mezi členskými státy EU navzájem, tak se třetími zeměmi, ve snaze vytvořit programy pro výměnu osvědčených postupů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy; |
| --- | --- |

103.

vyzývá k podpoře přeshraniční spolupráce, a to jak mezi členskými státy EU navzájem, tak se třetími zeměmi, ve snaze vytvořit programy pro výměnu osvědčených postupů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy;

| 104. | vyzývá Komisi, aby zavedla systém hodnocení účinnosti odborné přípravy s cílem dosáhnout vysoké míry zaměstnanosti a udržet ji; |
| --- | --- |

104.

vyzývá Komisi, aby zavedla systém hodnocení účinnosti odborné přípravy s cílem dosáhnout vysoké míry zaměstnanosti a udržet ji;

| 105. | vyzývá Komisi a Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), aby do opatření navazujících na komuniké ze zasedání v Bruggách o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v období 2011–2020 začlenily hledisko rovnosti pohlaví, zejména pokud jde o přístup k celoživotnímu vzdělávání, aby ženy a muži měli možnost vzdělávat se v kterékoli etapě života, přičemž vzdělávání a odborná příprava budou otevřenější a flexibilnější; |
| --- | --- |

105.

vyzývá Komisi a Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), aby do opatření navazujících na komuniké ze zasedání v Bruggách o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v období 2011–2020 začlenily hledisko rovnosti pohlaví, zejména pokud jde o přístup k celoživotnímu vzdělávání, aby ženy a muži měli možnost vzdělávat se v kterékoli etapě života, přičemž vzdělávání a odborná příprava budou otevřenější a flexibilnější;

Financování

| 106. | žádá Komisi, aby přizpůsobila Evropský sociální fond, program celoživotního vzdělávání jako celek i Erasmus pro mladé podnikatele tak, aby mohly být v rámci celé EU přidělovány prostředky na konkrétní projekty odborného vzdělávání a přípravy, na boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a na odbornou přípravu starších lidí v celé EU a aby byl usnadněn přístup k těmto prostředkům; vyzývá Komisi, aby podporovala programy Společenství na pomoc mladým lidem při získávání znalostí, dovedností a zkušeností, které potřebují pro nalezení svého prvního pracovního místa; |
| --- | --- |

106.

žádá Komisi, aby přizpůsobila Evropský sociální fond, program celoživotního vzdělávání jako celek i Erasmus pro mladé podnikatele tak, aby mohly být v rámci celé EU přidělovány prostředky na konkrétní projekty odborného vzdělávání a přípravy, na boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a na odbornou přípravu starších lidí v celé EU a aby byl usnadněn přístup k těmto prostředkům; vyzývá Komisi, aby podporovala programy Společenství na pomoc mladým lidem při získávání znalostí, dovedností a zkušeností, které potřebují pro nalezení svého prvního pracovního místa;

| 107. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily optimální využití strukturálních fondů, včetně Evropského sociálního fondu, na konkrétní programy, které podporují celoživotní vzdělávání a motivují ženy více se do něj zapojit a jejichž cílem je zvýšení míry účasti žen na systému odborného vzdělávání a přípravy, v neposlední řadě pomocí přiměřeně financovaných opatření zvlášť určených na dosažení tohoto cíle; vyzývá k vypracování konkrétních opatření na podporu podnikání žen v rámci pilotního projektu Erasmus pro mladé podnikatele; |
| --- | --- |

107.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily optimální využití strukturálních fondů, včetně Evropského sociálního fondu, na konkrétní programy, které podporují celoživotní vzdělávání a motivují ženy více se do něj zapojit a jejichž cílem je zvýšení míry účasti žen na systému odborného vzdělávání a přípravy, v neposlední řadě pomocí přiměřeně financovaných opatření zvlášť určených na dosažení tohoto cíle; vyzývá k vypracování konkrétních opatření na podporu podnikání žen v rámci pilotního projektu Erasmus pro mladé podnikatele;

| 108. | znovu opakuje svůj nesouhlas se škrty provedenými Radou ministrů v rozpočtu na rok 2011, pokud jde o financování hlavních programů EU v oblasti vzdělávání (program celoživotního vzdělávání seškrtán o 25 milionů EUR a program „Lidé“ seškrtán o 100 milionů EUR); konstatuje, že ambiciózní strategie Evropa 2020 je tak jasně v nesouladu se skutečností, tj. s rozpočtovými omezeními; |
| --- | --- |

108.

znovu opakuje svůj nesouhlas se škrty provedenými Radou ministrů v rozpočtu na rok 2011, pokud jde o financování hlavních programů EU v oblasti vzdělávání (program celoživotního vzdělávání seškrtán o 25 milionů EUR a program „Lidé“ seškrtán o 100 milionů EUR); konstatuje, že ambiciózní strategie Evropa 2020 je tak jasně v nesouladu se skutečností, tj. s rozpočtovými omezeními;

| 109. | vyzývá členské státy, aby jako jednu z možností zvážily systém poukázek, který by lidem s nízkým příjmem zajišťoval možnost účasti na odborné přípravě; vyzývá členské státy, aby v případě potřeby zažádaly o financování takovéhoto systému z prostředků ESF; |
| --- | --- |

109.

vyzývá členské státy, aby jako jednu z možností zvážily systém poukázek, který by lidem s nízkým příjmem zajišťoval možnost účasti na odborné přípravě; vyzývá členské státy, aby v případě potřeby zažádaly o financování takovéhoto systému z prostředků ESF;

*

* *

| 110. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

110.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 21.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0262.

(4)  Úř. věst. C 290, 4.12.2007, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 161 E, 31.5.2011, s. 8.

(6)  Úř. věst. C 45E, 23.2.2010, s. 33.

(7)  Úř. věst. C 155, 8.7.2009, s. 11.

(8)  Úř.věst. C 155, 8.7.2009, s. 1.

(9)  Úř.věst. C 111, 6.5.2008, s. 1.

(10)  Úř.věst. C 320, 16.12.2008, s. 6.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/81

---

Středa, 8. června 2011Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě

P7_TA(2011)0264

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o překročení HDP – měření pokroku v měnícím se světě (2010/2088(INI))

2012/C 380 E/11

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. srpna 2009 nazvané „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ (KOM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. srpna 2009 nazvané „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ (KOM(2009)0433),

| — | s ohledem na konferenci nazvanou „Překročit HDP“ organizovanou Parlamentem, Komisí, Římským klubem, WWF a OECD v listopadu 2007 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konferenci nazvanou „Překročit HDP“ organizovanou Parlamentem, Komisí, Římským klubem, WWF a OECD v listopadu 2007 v Bruselu,

| — | s ohledem na zprávu Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku (Stiglitzova zpráva) předloženou dne 14. září 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku (Stiglitzova zpráva) předloženou dne 14. září 2009,

| — | s ohledem na globální iniciativu Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), kterou schválili vedoucí představitelé států G8+5 v červnu 2007, a na její výsledky zveřejněné v letech 2009 a 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální iniciativu Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), kterou schválili vedoucí představitelé států G8+5 v červnu 2007, a na její výsledky zveřejněné v letech 2009 a 2010,

| — | s ohledem na Sternovu zprávu o ekonomických aspektech změny klimatu zveřejněnou dne 30. října 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Sternovu zprávu o ekonomických aspektech změny klimatu zveřejněnou dne 30. října 2006,

| — | s ohledem na prohlášení z Istanbulu podepsané během konání druhého světového fóra OECD o statistice, znalostech a politice dne 30. června 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení z Istanbulu podepsané během konání druhého světového fóra OECD o statistice, znalostech a politice dne 30. června 2007,

| — | s ohledem na závěry ze zasedání Evropské rady konaných ve dnech 10. a 11. prosince 2009, 25. a 26. března 2010 a 17. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry ze zasedání Evropské rady konaných ve dnech 10. a 11. prosince 2009, 25. a 26. března 2010 a 17. června 2010,

| — | s ohledem na závěry Rady (ve složení pro hospodářské a finanční věci) o statistice ze dne 10. listopadu 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady (ve složení pro hospodářské a finanční věci) o statistice ze dne 10. listopadu 2009,

| — | s ohledem na závěry Rady (ve složení pro životní prostředí) ze dne 23. října 2009 o ekologicky účinném hospodářství v souvislosti s Lisabonskou agendou po roce 2010 a se strategií EU pro udržitelný rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady (ve složení pro životní prostředí) ze dne 23. října 2009 o ekologicky účinném hospodářství v souvislosti s Lisabonskou agendou po roce 2010 a se strategií EU pro udržitelný rozvoj,

| — | s ohledem na návrh nařízení Komise o evropských environmentálních hospodářských účtech (KOM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Komise o evropských environmentálních hospodářských účtech (KOM(2010)0132),

| — | s ohledem na integrované hlavní směry pro evropskou hospodářskou politiku a politiku zaměstnanosti v rámci strategie EU 2020, které Komise navrhla dne 27. dubna 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na integrované hlavní směry pro evropskou hospodářskou politiku a politiku zaměstnanosti v rámci strategie EU 2020, které Komise navrhla dne 27. dubna 2010,

| — | s ohledem na sdělení o evropském řízení: zlepšení tvorby právních předpisů (KOM(2002)0275), o lepších právních předpisech v Evropské unii – strategickém přezkumu (KOM(2006)0689), o druhém strategickém přezkumu – lepších právních předpisech v Evropské unii (KOM(2008)0032) a o třetím strategickém přezkumu zlepšování právní úpravy v Evropské unii (KOM(2009)0015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení o evropském řízení: zlepšení tvorby právních předpisů (KOM(2002)0275), o lepších právních předpisech v Evropské unii – strategickém přezkumu (KOM(2006)0689), o druhém strategickém přezkumu – lepších právních předpisech v Evropské unii (KOM(2008)0032) a o třetím strategickém přezkumu zlepšování právní úpravy v Evropské unii (KOM(2009)0015),

| — | s ohledem na akční plán EU pro udržitelnou spotřebu a výrobu (KOM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU pro udržitelnou spotřebu a výrobu (KOM(2008)0397),

| — | s ohledem na stávající statistické nástroje, jako např. EU-SILC, průzkum týkající se pracovních sil (LFS), Eurobarometry, evropský výzkum hodnot a evropský společenský průzkum (ESS), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stávající statistické nástroje, jako např. EU-SILC, průzkum týkající se pracovních sil (LFS), Eurobarometry, evropský výzkum hodnot a evropský společenský průzkum (ESS),

| — | s ohledem na evropský průzkum kvality života (EQLS) koordinovaný Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound), který s pomocí více než 120 ukazatelů, jež poskytují srovnatelné údaje u jednotlivých zemí, přináší všeobecný přehled kvality života a životních podmínek v evropských zemích (do nichž spadají všechny členské státy EU a kandidátské země) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropský průzkum kvality života (EQLS) koordinovaný Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound), který s pomocí více než 120 ukazatelů, jež poskytují srovnatelné údaje u jednotlivých zemí, přináší všeobecný přehled kvality života a životních podmínek v evropských zemích (do nichž spadají všechny členské státy EU a kandidátské země) (1),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 10. března (2) a 16. června 2010 (3) o strategii EU 2020, ze dne 8.října 2009 (4) o summitu G-20 konaném ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu, ze dne 15. června 2006 (5) o revidované strategii udržitelného rozvoje a ze dne 24. dubna 2008 (6) o zelené knize o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 10. března (2) a 16. června 2010 (3) o strategii EU 2020, ze dne 8.října 2009 (4) o summitu G-20 konaném ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu, ze dne 15. června 2006 (5) o revidované strategii udržitelného rozvoje a ze dne 24. dubna 2008 (6) o zelené knize o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0175/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že všechny mezinárodní orgány stále více uznávají, že je třeba zlepšit údaje a ukazatele, které by při posuzování celkového společenského vývoje doplňovaly HDP, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že všechny mezinárodní orgány stále více uznávají, že je třeba zlepšit údaje a ukazatele, které by při posuzování celkového společenského vývoje doplňovaly HDP,

| 1. | vítá sdělení Komise „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ jako jeden z možných doplňujících nástrojů přispívajících ke zlepšení politické analýzy a politických debat; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ jako jeden z možných doplňujících nástrojů přispívajících ke zlepšení politické analýzy a politických debat;

| 2. | zdůrazňuje, že HDP je ukazatelem hospodářské tržní aktivity, který se stal standardní referenční hodnotou používanou tvůrci politiky na celém světě; zdůrazňuje, že HDP je měřítkem výroby a nikoli environmentální udržitelnosti, účinnosti využívání zdrojů, sociálního začlenění a sociálního pokroku obecně; dále zdůrazňuje, že tento údaj může být zavádějící, neboť nápravná opatření prováděná po určitých událostech, jako jsou havárie a přírodní katastrofy, jsou brána jako přínosy, nikoli jako náklady; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že HDP je ukazatelem hospodářské tržní aktivity, který se stal standardní referenční hodnotou používanou tvůrci politiky na celém světě; zdůrazňuje, že HDP je měřítkem výroby a nikoli environmentální udržitelnosti, účinnosti využívání zdrojů, sociálního začlenění a sociálního pokroku obecně; dále zdůrazňuje, že tento údaj může být zavádějící, neboť nápravná opatření prováděná po určitých událostech, jako jsou havárie a přírodní katastrofy, jsou brána jako přínosy, nikoli jako náklady;

| 3. | konstatuje, že kromě měření hospodářského rozvoje a produktivity existují i další ukazatele, které ovlivňují a vysvětlují životní úroveň země a které dosud nebyly kvantifikovány, ačkoli příslušné ukazatele existují; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že kromě měření hospodářského rozvoje a produktivity existují i další ukazatele, které ovlivňují a vysvětlují životní úroveň země a které dosud nebyly kvantifikovány, ačkoli příslušné ukazatele existují;

| 4. | zdůrazňuje, že je třeba vyvinout další ukazatele pro měření střednědobého a dlouhodobého hospodářského a sociálního pokroku; vyzývá k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění; dále vyzývá k vypracování ukazatelů, které se více zaměří na hledisko domácností a budou odrážet příjmy, spotřebu a bohatství; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je třeba vyvinout další ukazatele pro měření střednědobého a dlouhodobého hospodářského a sociálního pokroku; vyzývá k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění; dále vyzývá k vypracování ukazatelů, které se více zaměří na hledisko domácností a budou odrážet příjmy, spotřebu a bohatství;

| 5. | vítá iniciativu Komise na předložení indexu zatížení životního prostředí, jenž bude předkládán zároveň s HDP a který bude v úvodní fázi pokrývat následující hlavní oblasti environmentální politiky: změnu klimatu a spotřebu energie, přírodu a biologickou rozmanitost, znečištění ovzduší a dopady na zdraví, spotřebu vody a její znečištění, produkci odpadů a využívání zdrojů; |
| --- | --- |

5.

vítá iniciativu Komise na předložení indexu zatížení životního prostředí, jenž bude předkládán zároveň s HDP a který bude v úvodní fázi pokrývat následující hlavní oblasti environmentální politiky: změnu klimatu a spotřebu energie, přírodu a biologickou rozmanitost, znečištění ovzduší a dopady na zdraví, spotřebu vody a její znečištění, produkci odpadů a využívání zdrojů;

| 6. | očekává, že přesunutí pozornosti na širší a udržitelnější ukazatele rovněž povede k systematičtějšímu zohledňování sociálních a environmentálních faktorů v rozvojových zemích, včetně změny klimatu, biologické rozmanitosti, zdraví, vzdělávání a správy, a tudíž umožní, aby se rozvojové politiky zaměřovaly na ty skupiny obyvatel, které nejvíce potřebují pomoc a jsou nejvíce znevýhodněny; zdůrazňuje, že by tyto ukazatele měly být kompatibilní a v souladu se stávajícími celosvětovými iniciativami, např. indexem lidského rozvoje OSN; |
| --- | --- |

6.

očekává, že přesunutí pozornosti na širší a udržitelnější ukazatele rovněž povede k systematičtějšímu zohledňování sociálních a environmentálních faktorů v rozvojových zemích, včetně změny klimatu, biologické rozmanitosti, zdraví, vzdělávání a správy, a tudíž umožní, aby se rozvojové politiky zaměřovaly na ty skupiny obyvatel, které nejvíce potřebují pomoc a jsou nejvíce znevýhodněny; zdůrazňuje, že by tyto ukazatele měly být kompatibilní a v souladu se stávajícími celosvětovými iniciativami, např. indexem lidského rozvoje OSN;

| 7. | zdůrazňuje, že je třeba měřit kvalitu života v jednotlivých společnostech; domnívá se, že dosažení a udržení kvality života zahrnuje významné, konsenzuální faktory, jako je zdraví, vzdělávání, kultura, zaměstnanost, bydlení, stav životního prostředí atd.; je toho názoru, že ukazatelům, které měří tyto faktory, by měla být připsána větší úloha; navrhuje, aby se při dalším vývoji kvalitativních i kvantitativních metod měření vycházelo z ukazatelů EQLS, které se vztahují na hlavní oblasti kvality života; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je třeba měřit kvalitu života v jednotlivých společnostech; domnívá se, že dosažení a udržení kvality života zahrnuje významné, konsenzuální faktory, jako je zdraví, vzdělávání, kultura, zaměstnanost, bydlení, stav životního prostředí atd.; je toho názoru, že ukazatelům, které měří tyto faktory, by měla být připsána větší úloha; navrhuje, aby se při dalším vývoji kvalitativních i kvantitativních metod měření vycházelo z ukazatelů EQLS, které se vztahují na hlavní oblasti kvality života;

| 8. | bere na vědomí opatření a nástroje přijaté na evropské úrovni za účelem měření a analýzy možných dopadů legislativních iniciativ na pokrok, jako jsou posouzení dopadů, včetně analýz nákladů a přínosů, efektivity nákladů a analýz založených na více kritériích, dále posouzení rizik, shromažďování údajů, statistiky, environmentální hospodářské účty, politické analýzy na různých politických úrovních, zprávy o sledování provádění a vymáhání a přezkumy prováděné v různých oblastech legislativy EU; plně podporuje vytvoření pevného právního rámce pro evropské environmentální hospodářské účty jako pozitivní krok v procesu „překročení HDP“; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí opatření a nástroje přijaté na evropské úrovni za účelem měření a analýzy možných dopadů legislativních iniciativ na pokrok, jako jsou posouzení dopadů, včetně analýz nákladů a přínosů, efektivity nákladů a analýz založených na více kritériích, dále posouzení rizik, shromažďování údajů, statistiky, environmentální hospodářské účty, politické analýzy na různých politických úrovních, zprávy o sledování provádění a vymáhání a přezkumy prováděné v různých oblastech legislativy EU; plně podporuje vytvoření pevného právního rámce pro evropské environmentální hospodářské účty jako pozitivní krok v procesu „překročení HDP“;

| 9. | bere na vědomí, že na mezinárodní úrovni jsou stále více uznávána omezení, které má HDP coby ukazatel v oblasti sociálního pokroku, přírodních zdrojů a ekosystémových služeb, zásadních změn, jako např. těch způsobených změnou klimatu, a udržitelného rozvoje; bere na vědomí pokrok v oblasti vytváření ukazatelů umožňujících měření a analýzu pokroku, jehož bylo dosaženo na nejrůznějších fórech, jako je Rozvojový program OSN (UNDP), Světová banka a OECD, a mimo jiné i v Komisi; |
| --- | --- |

9.

bere na vědomí, že na mezinárodní úrovni jsou stále více uznávána omezení, které má HDP coby ukazatel v oblasti sociálního pokroku, přírodních zdrojů a ekosystémových služeb, zásadních změn, jako např. těch způsobených změnou klimatu, a udržitelného rozvoje; bere na vědomí pokrok v oblasti vytváření ukazatelů umožňujících měření a analýzu pokroku, jehož bylo dosaženo na nejrůznějších fórech, jako je Rozvojový program OSN (UNDP), Světová banka a OECD, a mimo jiné i v Komisi;

| 10. | zdůrazňuje význam dosažení shody v otázce systémového přístupu k vybudování soudržného systému pro překročení HDP, který přispěje ke zlepšení politické analýzy a politických debat; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje význam dosažení shody v otázce systémového přístupu k vybudování soudržného systému pro překročení HDP, který přispěje ke zlepšení politické analýzy a politických debat;

| 11. | zdůrazňuje, že úkol, před kterým stojíme, je vypracovat jasný a srozumitelný soubor ukazatelů, které budou zároveň teoreticky konzistentní, politicky relevantní a empiricky měřitelné a zajistí srovnatelnost mezi zeměmi a regiony; zdůrazňuje, že tuto práci je třeba provádět v úzké spolupráci s dalšími příslušnými institucemi a organizacemi; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že úkol, před kterým stojíme, je vypracovat jasný a srozumitelný soubor ukazatelů, které budou zároveň teoreticky konzistentní, politicky relevantní a empiricky měřitelné a zajistí srovnatelnost mezi zeměmi a regiony; zdůrazňuje, že tuto práci je třeba provádět v úzké spolupráci s dalšími příslušnými institucemi a organizacemi;

| 12. | zdůrazňuje, že je třeba vyvinout spolehlivé, harmonizované a včasné statistiky a získat sérii údajů a ukazatelů pokrývajících dlouhé období, které lze použít k projekci budoucího vývoje a ke koncipování politik; doporučuje, aby byly různé databáze spravované veřejnými orgány lépe využívány a kombinovány a aby se v jednotlivých členských státech používala podobná metodika, společné normy, definice, klasifikace a účetní pravidla s cílem zaručit kvalitu a srovnatelnost údajů; žádá, aby byly při sběru a zpracovávání údajů dodržovány zásady profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, důvěrnosti statistických údajů a efektivity nákladů, zároveň se však řádně dbalo na aspekty ochrany osobních údajů; je toho názoru, že by v tomto procesu měl hrát zásadní roli Eurostat; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je třeba vyvinout spolehlivé, harmonizované a včasné statistiky a získat sérii údajů a ukazatelů pokrývajících dlouhé období, které lze použít k projekci budoucího vývoje a ke koncipování politik; doporučuje, aby byly různé databáze spravované veřejnými orgány lépe využívány a kombinovány a aby se v jednotlivých členských státech používala podobná metodika, společné normy, definice, klasifikace a účetní pravidla s cílem zaručit kvalitu a srovnatelnost údajů; žádá, aby byly při sběru a zpracovávání údajů dodržovány zásady profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, důvěrnosti statistických údajů a efektivity nákladů, zároveň se však řádně dbalo na aspekty ochrany osobních údajů; je toho názoru, že by v tomto procesu měl hrát zásadní roli Eurostat;

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

13.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  EQLS se vztahuje na následující hlavní oblasti koncepce kvality života: hospodářské zdroje, nedostatek; zdraví a přístup ke zdravotní péči; zaměstnání a kvalita práce; rovnováha mezi pracovním a soukromým životem; rodinné vztahy a podpora; sociální začlenění/vyloučení (společenský život a sociální zapojení); vzdělávání a odborná příprava; kvalita bydlení a místního životního prostředí; sociální kapitál a kvalita společnosti; kvalita veřejných služeb; subjektivní blahobyt (zahrnuje pocit štěstí, míru životní spokojenosti, optimismus v souvislosti s budoucností).

(2)  Úř. věst. C 349 E, 22.12.2010, s. 30.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0223.

(4)  Úř. věst. C 230 E, 26.8.2010, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 300 E, 9.12.2006, s. 487.

(6)  Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 86.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/84

---

Středa, 8. června 2011Evropské programy družicové navigace

P7_TA(2011)0265

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování (2009/2226(INI))

2012/C 380 E/12

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 (1) o financování evropského programu družicové navigace (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a víceletého finančního rámce pro období 2007–2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 (1) o financování evropského programu družicové navigace (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a víceletého finančního rámce pro období 2007–2013,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ (COM(2010)0308),

| — | s ohledem na „zprávu o trhu pro GNSS“ Agentury pro evropský GNSS (říjen 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na „zprávu o trhu pro GNSS“ Agentury pro evropský GNSS (říjen 2010),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ (KOM(2010)0700),

| — | s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Střednědobý přezkum evropských programů družicové navigace“ (KOM(2011)0005), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Střednědobý přezkum evropských programů družicové navigace“ (KOM(2011)0005),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A7-0165/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A7-0165/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament důsledně a plně podporuje evropský globální družicový navigační systém (GNSS), zaváděný prostřednictvím programů Galileo a EGNOS, jehož cílem je zlepšit každodenní život evropských občanů, zajistit samostatnost a nezávislost Evropy a získat významný podíl na celosvětovém trhu s vyspělými technologiemi závislými na družicové navigaci, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament důsledně a plně podporuje evropský globální družicový navigační systém (GNSS), zaváděný prostřednictvím programů Galileo a EGNOS, jehož cílem je zlepšit každodenní život evropských občanů, zajistit samostatnost a nezávislost Evropy a získat významný podíl na celosvětovém trhu s vyspělými technologiemi závislými na družicové navigaci,

| B. | vzhledem k tomu, že v současné době je EU závislá na americkém globálním systému určování polohy (GPS) s přibližně 7 % HDP hodnoty činností, jež jsou odkázány na tento systém, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v současné době je EU závislá na americkém globálním systému určování polohy (GPS) s přibližně 7 % HDP hodnoty činností, jež jsou odkázány na tento systém,

| C. | vzhledem k tomu, že program Galileo má ve srovnání s GPS nabídnout výhody, a to větší přesnost, globální integritu, ověřování a záruku služby, a zajistit Unii strategickou samostatnost, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že program Galileo má ve srovnání s GPS nabídnout výhody, a to větší přesnost, globální integritu, ověřování a záruku služby, a zajistit Unii strategickou samostatnost,

| D. | vzhledem k tomu, že globální trh s technologiemi GNSS exponenciálně roste a odhaduje se, že v roce 2020 dosáhne hodnoty kolem 150 miliard EUR, z nichž méně než 20 % vzniká v EU, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že globální trh s technologiemi GNSS exponenciálně roste a odhaduje se, že v roce 2020 dosáhne hodnoty kolem 150 miliard EUR, z nichž méně než 20 % vzniká v EU,

| E. | vzhledem k tomu, že program EGNOS už denně využívá 80 000 evropských zemědělců a nedávno byl certifikován pro civilní letectví, a vzhledem k tomu, že certifikace pro námořní dopravu se očekává v blízké budoucnosti; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že program EGNOS už denně využívá 80 000 evropských zemědělců a nedávno byl certifikován pro civilní letectví, a vzhledem k tomu, že certifikace pro námořní dopravu se očekává v blízké budoucnosti;

| F. | vzhledem k tomu, že cílem je dosáhnout, aby se program Galileo stal technologicky nejvyspělejším, nejmodernějším systémem globální družicové navigace na světě, schopným stanovit univerzální standard pro budoucnost tím, že výrazně zapojí vědu, vyspělé technologie a kvalifikované lidské zdroje a přispěje k inovacím a konkurenceschopnosti průmyslu EU, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že cílem je dosáhnout, aby se program Galileo stal technologicky nejvyspělejším, nejmodernějším systémem globální družicové navigace na světě, schopným stanovit univerzální standard pro budoucnost tím, že výrazně zapojí vědu, vyspělé technologie a kvalifikované lidské zdroje a přispěje k inovacím a konkurenceschopnosti průmyslu EU,

| G. | vzhledem k tomu, že programy EGNOS a Galileo nepřímo vytvoří hospodářství a společnosti EU zisk ve výši 60 miliard EUR v podobě větší silniční a letecké bezpečnosti, nižšího znečištění ovzduší a spotřeby pesticidů, nových pracovních míst a veřejné bezpečnosti a ve srovnání s jinými porovnatelnými investicemi přinese mít velmi výraznou efektivitu nákladů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že programy EGNOS a Galileo nepřímo vytvoří hospodářství a společnosti EU zisk ve výši 60 miliard EUR v podobě větší silniční a letecké bezpečnosti, nižšího znečištění ovzduší a spotřeby pesticidů, nových pracovních míst a veřejné bezpečnosti a ve srovnání s jinými porovnatelnými investicemi přinese mít velmi výraznou efektivitu nákladů,

| H. | vzhledem k tomu, že na mezinárodní úrovni budují různí aktéři čtyři globální a dva regionální družicové navigační systémy, je v případě Galilea zásadním prvkem rychlost zpřístupnění služeb, aby se tento evropský systém stal co nejdříve dalším velkým referenčním systémem při volbě GNSS, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na mezinárodní úrovni budují různí aktéři čtyři globální a dva regionální družicové navigační systémy, je v případě Galilea zásadním prvkem rychlost zpřístupnění služeb, aby se tento evropský systém stal co nejdříve dalším velkým referenčním systémem při volbě GNSS,

| I. | vzhledem k tomu, že neúspěch počátečního partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud jde o financování programů GNSS, vedl v roce 2007 k rozhodnutí realizovat tyto programy s využitím finančních prostředků výlučně z rozpočtu Unie (3,4 miliardy EUR na fáze definování, ověřování a zavádění až do roku 2013), přičemž by je následně v plné míře vlastnila Evropská unie, což by vedlo k tomu, že by Galileo a EGNOS byly prvními velkými projekty tohoto druhu ve vlastnictví EU; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že neúspěch počátečního partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud jde o financování programů GNSS, vedl v roce 2007 k rozhodnutí realizovat tyto programy s využitím finančních prostředků výlučně z rozpočtu Unie (3,4 miliardy EUR na fáze definování, ověřování a zavádění až do roku 2013), přičemž by je následně v plné míře vlastnila Evropská unie, což by vedlo k tomu, že by Galileo a EGNOS byly prvními velkými projekty tohoto druhu ve vlastnictví EU;

| J. | vzhledem k tomu, že program Galileo je civilním systémem pod kontrolou civilních složek a všechny jeho služby by měly být v souladu s mezinárodním kosmickým právem, Smlouvami EU a zásadami stanovenými v Chartě OSN a ve Smlouvách, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že program Galileo je civilním systémem pod kontrolou civilních složek a všechny jeho služby by měly být v souladu s mezinárodním kosmickým právem, Smlouvami EU a zásadami stanovenými v Chartě OSN a ve Smlouvách,

| K. | vzhledem ke zvýšeným nákladům programu, mimo jiné v důsledku nepřesných odhadů nákladů a strategií řízení nákladů, umožňuje současný rozpočet financovat pouze zavedení počáteční operační schopnosti (IOC), sestávající z 18 družic, |
| --- | --- |

K.

vzhledem ke zvýšeným nákladům programu, mimo jiné v důsledku nepřesných odhadů nákladů a strategií řízení nákladů, umožňuje současný rozpočet financovat pouze zavedení počáteční operační schopnosti (IOC), sestávající z 18 družic,

| L. | vzhledem k tomu, že před přijetím rozhodnutí o dalším finančním závazku z rozpočtu EU v dalším víceletém finančním rámci musí Komise předložit jasné posouzení všech případných technických variant a s nimi souvisejících nákladů a přínosů, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že před přijetím rozhodnutí o dalším finančním závazku z rozpočtu EU v dalším víceletém finančním rámci musí Komise předložit jasné posouzení všech případných technických variant a s nimi souvisejících nákladů a přínosů,

Přezkum v polovině období: hodnocení provádění

| 1. | vítá zprávu Komise, která popisuje současnou situaci a budoucí výzvy této důležité stěžejní iniciativy; |
| --- | --- |

1.

vítá zprávu Komise, která popisuje současnou situaci a budoucí výzvy této důležité stěžejní iniciativy;

| 2. | vyslovuje však politování nad opožděným zveřejněním přezkumu v polovině období, které vyvolalo příliš dlouho trvající nejistotu ohledně celkového pokroku projektu a jeho finanční situace, což je na škodu uvádění aplikací GNSS na trh a veřejné podpoře; |
| --- | --- |

2.

vyslovuje však politování nad opožděným zveřejněním přezkumu v polovině období, které vyvolalo příliš dlouho trvající nejistotu ohledně celkového pokroku projektu a jeho finanční situace, což je na škodu uvádění aplikací GNSS na trh a veřejné podpoře;

| 3. | s cílem zvýšit transparentnost vyzývá Komisi, aby ve světle současné situace aktualizovala strategický rámec GNSS (C(2008)8378), včetně hlavních opatření, odhadovaného rozpočtu a časového harmonogramu potřebného ke splnění cílů; |
| --- | --- |

3.

s cílem zvýšit transparentnost vyzývá Komisi, aby ve světle současné situace aktualizovala strategický rámec GNSS (C(2008)8378), včetně hlavních opatření, odhadovaného rozpočtu a časového harmonogramu potřebného ke splnění cílů;

| 4. | s cílem zabránit překračování nákladů v budoucnu vyzývá Komisi, aby zavedla přísnou politiku k omezení rostoucích nákladů a ke zmírnění rizika, včetně politiky nezbytné k tomu, aby byly udrženy pod kontrolou náklady na vypuštění družic; navrhuje, aby dosud získané výsledky Komise prostudovala a zvážila za tímto účelem využití nezávislých odborníků, včetně představitelů průmyslu, aby tak podstatně zlepšila účinnost řízení projektu; |
| --- | --- |

4.

s cílem zabránit překračování nákladů v budoucnu vyzývá Komisi, aby zavedla přísnou politiku k omezení rostoucích nákladů a ke zmírnění rizika, včetně politiky nezbytné k tomu, aby byly udrženy pod kontrolou náklady na vypuštění družic; navrhuje, aby dosud získané výsledky Komise prostudovala a zvážila za tímto účelem využití nezávislých odborníků, včetně představitelů průmyslu, aby tak podstatně zlepšila účinnost řízení projektu;

| 5. | vyzývá Komisi, aby při zadávání zakázek všech rozhodujících pracovních balíčků prováděla doporučovaná opatření ke zmírnění rizik, např. využívání dvou zdrojů, aby bylo možné dodržet ambiciózní časový harmonogram, a to i s ohledem na úroveň skutečné konkurence na příslušných trzích i politickou vůli zachovat kapacitu na vypuštění družic v Evropě v budoucnosti, jak je uvedeno v usnesení 7. zasedání Rady pro vesmír ze dne 25. listopadu 2010; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby při zadávání zakázek všech rozhodujících pracovních balíčků prováděla doporučovaná opatření ke zmírnění rizik, např. využívání dvou zdrojů, aby bylo možné dodržet ambiciózní časový harmonogram, a to i s ohledem na úroveň skutečné konkurence na příslušných trzích i politickou vůli zachovat kapacitu na vypuštění družic v Evropě v budoucnosti, jak je uvedeno v usnesení 7. zasedání Rady pro vesmír ze dne 25. listopadu 2010;

Finanční situace

| 6. | je přesvědčen, že IOC, schopná poskytnout počáteční služby na základě 18 družic, by měla být dokončena nejpozději do roku 2014 s cílem zajistit, aby se program Galileo skutečně stal druhým vzorovým modelem GNSS, zejména pro výrobce přijímačů; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi, aby co nejdříve vypustila čtyři družice pro ověřování na oběžné dráze (IOV), stanovila jasný harmonogram pro zbývajících 14 družic a dokončila všechny finální pracovní balíčky; |
| --- | --- |

6.

je přesvědčen, že IOC, schopná poskytnout počáteční služby na základě 18 družic, by měla být dokončena nejpozději do roku 2014 s cílem zajistit, aby se program Galileo skutečně stal druhým vzorovým modelem GNSS, zejména pro výrobce přijímačů; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi, aby co nejdříve vypustila čtyři družice pro ověřování na oběžné dráze (IOV), stanovila jasný harmonogram pro zbývajících 14 družic a dokončila všechny finální pracovní balíčky;

| 7. | je přesvědčen, že dosažení plné operační schopnosti (FOC), založené na konstelaci 27 družic a přiměřeném počtu náhradních družic a odpovídající pozemní infrastruktuře, je základní podmínkou pro dosažení přidané hodnoty programu Galileo z hlediska ověřování, vysoké přesnosti a nepřetržitého fungování, a tudíž i pro dosažení hospodářského a společenského přínosu; domnívá se, že přesvědčit uživatele a investory o dlouhodobém závazku EU lze pouze zřetelnou a jednoznačnou podporou dosažení FOC ze strany všech evropských orgánů a institucí; a vyzývá Komisi, aby v tomto směru vyslala pozitivní signál trhu; |
| --- | --- |

7.

je přesvědčen, že dosažení plné operační schopnosti (FOC), založené na konstelaci 27 družic a přiměřeném počtu náhradních družic a odpovídající pozemní infrastruktuře, je základní podmínkou pro dosažení přidané hodnoty programu Galileo z hlediska ověřování, vysoké přesnosti a nepřetržitého fungování, a tudíž i pro dosažení hospodářského a společenského přínosu; domnívá se, že přesvědčit uživatele a investory o dlouhodobém závazku EU lze pouze zřetelnou a jednoznačnou podporou dosažení FOC ze strany všech evropských orgánů a institucí; a vyzývá Komisi, aby v tomto směru vyslala pozitivní signál trhu;

| 8. | vyslovuje politování nad skutečností, že úpravou stávajícího víceletého finančního rámce nebylo navrženo žádné dodatečné financování tohoto programu, což vedlo k dalším zpožděním, dodatečným nákladům a možná ke ztrátě příležitosti; v této souvislosti se domnívá, že plné operační schopnosti (FOC) by mělo být dosaženo nejpozději do roku 2018, což si podle odhadů Komise vyžádá dodatečné financování ve výši 1,9 miliardy EUR a roční financování na pokrytí provozních nákladů ve výši přibližně 800 milionů EUR počínaje rokem 2014; vyzývá Komisi, aby aktivně usilovala o dosažení veškerých možných úspor z hlediska finanční efektivnosti a aby zavedla vhodnou finanční strukturu (zohledňující mimo jiné příjmy plynoucí z obchodní služby systému Galileo) s cílem omezit nezbytné dodatečné financování; |
| --- | --- |

8.

vyslovuje politování nad skutečností, že úpravou stávajícího víceletého finančního rámce nebylo navrženo žádné dodatečné financování tohoto programu, což vedlo k dalším zpožděním, dodatečným nákladům a možná ke ztrátě příležitosti; v této souvislosti se domnívá, že plné operační schopnosti (FOC) by mělo být dosaženo nejpozději do roku 2018, což si podle odhadů Komise vyžádá dodatečné financování ve výši 1,9 miliardy EUR a roční financování na pokrytí provozních nákladů ve výši přibližně 800 milionů EUR počínaje rokem 2014; vyzývá Komisi, aby aktivně usilovala o dosažení veškerých možných úspor z hlediska finanční efektivnosti a aby zavedla vhodnou finanční strukturu (zohledňující mimo jiné příjmy plynoucí z obchodní služby systému Galileo) s cílem omezit nezbytné dodatečné financování;

| 9. | zdůrazňuje, že stávající finanční prostředky EU věnované na výzkum a vývoj GNSS nepřekračují částku 15 milionů EUR ročně; varuje před oslabením jiných programů výzkumu a vývoje, pokud budou dodatečné finanční prostředky pro tyto činnosti odebrány ze stávajícího rámcového programu (RP7); zastává názor, že k usnadnění vývoje výrobků a služeb založených na GNSS by v budoucnu mělo být zajištěno více finančních prostředků prostřednictvím RP7 a dalších opatření; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že stávající finanční prostředky EU věnované na výzkum a vývoj GNSS nepřekračují částku 15 milionů EUR ročně; varuje před oslabením jiných programů výzkumu a vývoje, pokud budou dodatečné finanční prostředky pro tyto činnosti odebrány ze stávajícího rámcového programu (RP7); zastává názor, že k usnadnění vývoje výrobků a služeb založených na GNSS by v budoucnu mělo být zajištěno více finančních prostředků prostřednictvím RP7 a dalších opatření;

| 10. | zdůrazňuje nutnost zvýšit finanční prostředky s cílem posílit rozvoj aplikací a služeb GNSS, jenž je nezbytným předpokladem pro to, aby investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, byly plně využity a aby byla bezezbytku rozvinuta kapacita tohoto systému, |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje nutnost zvýšit finanční prostředky s cílem posílit rozvoj aplikací a služeb GNSS, jenž je nezbytným předpokladem pro to, aby investice do infrastruktury, kterou představuje systém Galileo, byly plně využity a aby byla bezezbytku rozvinuta kapacita tohoto systému,

Informovanost veřejnosti

| 11. | je pevně přesvědčen, že další finanční prostředky pro GNSS mohou být zajištěny pouze tehdy, pokud se u politických představitelů a široké veřejnosti výrazně zvýší informovanost o přínosech GNSS pro hospodářství a společnost v EU; vítá vytvoření konkrétních iniciativ, jako je každoroční soutěž Galileo Masters, do níž bylo v roce 2010 zasláno 350 nápadů ze 44 zemí, dětská soutěž Galileo a cena za inovace v oblasti GNSS; |
| --- | --- |

11.

je pevně přesvědčen, že další finanční prostředky pro GNSS mohou být zajištěny pouze tehdy, pokud se u politických představitelů a široké veřejnosti výrazně zvýší informovanost o přínosech GNSS pro hospodářství a společnost v EU; vítá vytvoření konkrétních iniciativ, jako je každoroční soutěž Galileo Masters, do níž bylo v roce 2010 zasláno 350 nápadů ze 44 zemí, dětská soutěž Galileo a cena za inovace v oblasti GNSS;

| 12. | naléhavě žádá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS, aby mnohem více usilovaly o zvýšení informovanosti o GNSS mezi potenciálními uživateli a investory, podporovaly využívání služeb založených na GNSS a stanovily a propojily poptávku po těchto službách v Evropě; v této souvislosti zdůrazňuje, že program Galileo odpovídá evropskému veřejnému zájmu, a proto má odůvodněný nárok na financování z veřejných prostředků; |
| --- | --- |

12.

naléhavě žádá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS, aby mnohem více usilovaly o zvýšení informovanosti o GNSS mezi potenciálními uživateli a investory, podporovaly využívání služeb založených na GNSS a stanovily a propojily poptávku po těchto službách v Evropě; v této souvislosti zdůrazňuje, že program Galileo odpovídá evropskému veřejnému zájmu, a proto má odůvodněný nárok na financování z veřejných prostředků;

| 13. | vyzývá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS (GSA), aby se prostřednictvím vhodných výběrových řízení, osvětových kampaní a mechanismů přenosu technologií za tímto účelem obracely na vnitrostátní orgány a malé a střední podniky, které se zabývají technologiemi souvisejícími s vesmírem, jako na potenciální koncové uživatele aplikací GNSS, zároveň však zdůrazňuje, že je důležité zachovat evropskou regionální rovnováhu; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi a Agenturu pro evropský GNSS (GSA), aby se prostřednictvím vhodných výběrových řízení, osvětových kampaní a mechanismů přenosu technologií za tímto účelem obracely na vnitrostátní orgány a malé a střední podniky, které se zabývají technologiemi souvisejícími s vesmírem, jako na potenciální koncové uživatele aplikací GNSS, zároveň však zdůrazňuje, že je důležité zachovat evropskou regionální rovnováhu;

Mezinárodní rozměr

| 14. | vyzývá Komisi k aktivnímu zapojení světových regionů, v nichž by přijetí technologie a aplikací evropského GNSS mohlo pomoci rozvoji trhu, jako je Latinská Amerika, jihovýchodní Asie nebo Afrika; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi k aktivnímu zapojení světových regionů, v nichž by přijetí technologie a aplikací evropského GNSS mohlo pomoci rozvoji trhu, jako je Latinská Amerika, jihovýchodní Asie nebo Afrika;

| 15. | podporuje Komisi v jejím úsilí o zajištění kompatibility a interoperability systému Galileo s dalšími družicovými navigačními systémy a o univerzální standardizaci; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré dostupné prostředky a rychle vyřešily stávající problémy kompatibility s Čínou; |
| --- | --- |

15.

podporuje Komisi v jejím úsilí o zajištění kompatibility a interoperability systému Galileo s dalšími družicovými navigačními systémy a o univerzální standardizaci; v této souvislosti naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vynaložily veškeré dostupné prostředky a rychle vyřešily stávající problémy kompatibility s Čínou;

Budoucí výzvy: financování, správa a řízení

| 16. | zdůrazňuje strategický význam kosmické politiky a programu GNSS ve snaze o zavedení skutečné evropské průmyslové strategie založené na konkrétních projektech, které veřejnosti a podnikům přinášejí hmatatelné výhody; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby uznala důležitou úlohu, kterou může družicová navigace hrát, a aby začlenila družicovou navigaci do všech politiky dalších příslušných politik Společenství; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje strategický význam kosmické politiky a programu GNSS ve snaze o zavedení skutečné evropské průmyslové strategie založené na konkrétních projektech, které veřejnosti a podnikům přinášejí hmatatelné výhody; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby uznala důležitou úlohu, kterou může družicová navigace hrát, a aby začlenila družicovou navigaci do všech politiky dalších příslušných politik Společenství;

| 17. | poukazuje na to, že pro minimalizaci dalšího zpoždění, nákladného přepracování a destabilizace uživatelské základny je důležitá dlouhodobá stabilita; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby urychleně předložila legislativní návrhy týkající se budoucí úrovně služeb, financování a správy programů GNSS; dále je přesvědčen, že pro dobré řízení programů je naprosto nezbytné zajistit zachování příslušného know-how a získaných odborných zkušeností; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že pro minimalizaci dalšího zpoždění, nákladného přepracování a destabilizace uživatelské základny je důležitá dlouhodobá stabilita; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby urychleně předložila legislativní návrhy týkající se budoucí úrovně služeb, financování a správy programů GNSS; dále je přesvědčen, že pro dobré řízení programů je naprosto nezbytné zajistit zachování příslušného know-how a získaných odborných zkušeností;

| 18. | vyzývá Komisi, aby do posouzení dopadu provedeného v rámci připravovaného legislativního návrhu začlenila jasné a úplné informace o:






  — | technických specifikacích (přesnost, geografické pokrytí, integrita atd.) pro služby (Otevřená služba, Služba pro zajištění bezpečnosti života („Safety of Life“), obchodní služby, veřejné služby), které by mohly poskytovat různé družicové konfigurace programu Galileo (včetně počáteční operační schopnosti (IOC) a plné operační schopnosti (FOC) využívané v kombinaci s jinými systémy GNSS nebo samostatně); |
| --- | --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby do posouzení dopadu provedeného v rámci připravovaného legislativního návrhu začlenila jasné a úplné informace o:

—

technických specifikacích (přesnost, geografické pokrytí, integrita atd.) pro služby (Otevřená služba, Služba pro zajištění bezpečnosti života („Safety of Life“), obchodní služby, veřejné služby), které by mohly poskytovat různé družicové konfigurace programu Galileo (včetně počáteční operační schopnosti (IOC) a plné operační schopnosti (FOC) využívané v kombinaci s jinými systémy GNSS nebo samostatně);

| — | úloze služeb programu EGNOS, pokud jde o různé možné konfigurace programu Galileo, a informace o tom, zda je nutné držet program EGNOS v konfiguraci plné operační schopnosti; |
| --- | --- |

—

úloze služeb programu EGNOS, pokud jde o různé možné konfigurace programu Galileo, a informace o tom, zda je nutné držet program EGNOS v konfiguraci plné operační schopnosti;

| — | nákladech na možné konfigurace programů Galileo a EGNOS z hlediska nejen investic do infrastruktury, ale také nákladů na řízení a pohotovost (včetně IOC, FOC a jiné případné možnosti); |
| --- | --- |

—

nákladech na možné konfigurace programů Galileo a EGNOS z hlediska nejen investic do infrastruktury, ale také nákladů na řízení a pohotovost (včetně IOC, FOC a jiné případné možnosti);

| 19. | domnívá se, že programy Galileo a EGNOS by jako evropské programy vlastněné EU, které reagují na zájem veřejnosti na úrovni EU, měly být financovány hlavně z rozpočtu EU; je přesvědčen, že vedle příspěvku z rozpočtu EÚ by se měly přezkoumat veškeré případné finanční zdroje včetně inovativních forem financování; zdůrazňuje, že pravděpodobným důsledkem nouzových rozpočtových řešení vypracovaných ad hoc, jakých jsme byli svědky v minulosti, je ohrožení úspěchu a přínosu takovýchto strategických a rozsáhlých projektů EU a oslabení politicky vhodného momentu, jenž je s nimi spojen; je přesvědčen, že by se mělo nalézt vhodné, globální a dlouhodobé řešení financování; navrhuje, aby se z rozpočtu EU poskytla předem stanovená roční částka (na financování zbývající infrastruktury programu Galileo a na provozní náklady); poukazuje na to, že odhadované částky uvedené v posouzení v polovině období provedeném na dobu po roce 2013 jsou orientační, a vyzývá Komisi, aby do léta 2011 předložila podrobný rozpis odhadovaných finančních požadavků s cílem zvýšit odpovědnost, předvídatelnost a transparentnost projektu; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že programy Galileo a EGNOS by jako evropské programy vlastněné EU, které reagují na zájem veřejnosti na úrovni EU, měly být financovány hlavně z rozpočtu EU; je přesvědčen, že vedle příspěvku z rozpočtu EÚ by se měly přezkoumat veškeré případné finanční zdroje včetně inovativních forem financování; zdůrazňuje, že pravděpodobným důsledkem nouzových rozpočtových řešení vypracovaných ad hoc, jakých jsme byli svědky v minulosti, je ohrožení úspěchu a přínosu takovýchto strategických a rozsáhlých projektů EU a oslabení politicky vhodného momentu, jenž je s nimi spojen; je přesvědčen, že by se mělo nalézt vhodné, globální a dlouhodobé řešení financování; navrhuje, aby se z rozpočtu EU poskytla předem stanovená roční částka (na financování zbývající infrastruktury programu Galileo a na provozní náklady); poukazuje na to, že odhadované částky uvedené v posouzení v polovině období provedeném na dobu po roce 2013 jsou orientační, a vyzývá Komisi, aby do léta 2011 předložila podrobný rozpis odhadovaných finančních požadavků s cílem zvýšit odpovědnost, předvídatelnost a transparentnost projektu;

| 20. | je přesvědčen, že by neočekávané dodatečné náklady měly být financovány z rozpočtu Společenství, aniž by byly ohroženy jiné stávající programy; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby posoudila možnost vytvoření „rezervního fondu pro program Galileo“ pro pokrytí takových neočekávaných nákladů; |
| --- | --- |

20.

je přesvědčen, že by neočekávané dodatečné náklady měly být financovány z rozpočtu Společenství, aniž by byly ohroženy jiné stávající programy; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby posoudila možnost vytvoření „rezervního fondu pro program Galileo“ pro pokrytí takových neočekávaných nákladů;

| 21. | je přesvědčen, že dlouhodobá řídící a správní struktura GNSS by měla řešit rozdělení úkolů a odpovědností mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA), jakož i další důležité otázky, jako je odpovídající sdílení nákladů, mechanismus rozdělování příjmů, režim odpovědnosti, cenová politika a případné zapojení a příspěvek soukromého sektoru do programů GNSS; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby rychle pokročila ve stávajících úvahách o budoucích podobách správy a řízení operací programů, převzala odpovědnost za dlouhodobé operace a přizpůsobení infrastruktury, zajistila trvalé poskytování údajů a služeb uživatelům a maximalizovala možnosti rozvoje obchodních služeb; |
| --- | --- |

21.

je přesvědčen, že dlouhodobá řídící a správní struktura GNSS by měla řešit rozdělení úkolů a odpovědností mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA), jakož i další důležité otázky, jako je odpovídající sdílení nákladů, mechanismus rozdělování příjmů, režim odpovědnosti, cenová politika a případné zapojení a příspěvek soukromého sektoru do programů GNSS; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby rychle pokročila ve stávajících úvahách o budoucích podobách správy a řízení operací programů, převzala odpovědnost za dlouhodobé operace a přizpůsobení infrastruktury, zajistila trvalé poskytování údajů a služeb uživatelům a maximalizovala možnosti rozvoje obchodních služeb;

| 22. | zdůrazňuje význam jakékoli dlouhodobé řídicí a správní struktury GNSS, která je zcela transparentní, finančně stabilní a odpovědná a je spravována co možná nejrozvážněji; v této souvislosti konstatuje, že by měla probíhat pravidelná koordinace s Radou a Evropským parlamentem, jejíž součástí by bylo podrobné informování o aktuálním stavu; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje význam jakékoli dlouhodobé řídicí a správní struktury GNSS, která je zcela transparentní, finančně stabilní a odpovědná a je spravována co možná nejrozvážněji; v této souvislosti konstatuje, že by měla probíhat pravidelná koordinace s Radou a Evropským parlamentem, jejíž součástí by bylo podrobné informování o aktuálním stavu;

| 23. | vyzývá Komisi, aby vytvořila vhodné mechanismy, kterými by zajistila, aby služby a aplikace založené na GNSS, regulované veřejně i soukromě, byly v souladu se základními právy občanů, jako je právo na soukromí a ochranu údajů; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Komisi, aby vytvořila vhodné mechanismy, kterými by zajistila, aby služby a aplikace založené na GNSS, regulované veřejně i soukromě, byly v souladu se základními právy občanů, jako je právo na soukromí a ochranu údajů;

*

* *

| 24. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a ESA. |
| --- | --- |

24.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a ESA.

---

(1)  Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 226.

(2)  Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/89

---

Středa, 8. června 2011Investice do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu

P7_TA(2011)0266

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu (2010/2211(INI))

2012/C 380 E/13

Evropský parlament,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1),

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování EU, a zejména na článek 312 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování EU, a zejména na článek 312 této smlouvy,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) a jeho prováděcí předpisy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) a jeho prováděcí předpisy,

| — | s ohledem na sdělení Komise o přezkumu rozpočtu EU (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise o přezkumu rozpočtu EU (KOM(2010)0700),

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 16. června 2010 o zřízení zvláštního výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky pro udržitelnou Evropskou unii po roce 2013 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 16. června 2010 o zřízení zvláštního výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky pro udržitelnou Evropskou unii po roce 2013 (4),

| — | s ohledem na příspěvky od parlamentních komor – rakouské Nationalrat, české Poslanecké sněmovny, dánského Folkentinget, estonské Riigikogu, německého Spolkového sněmu (Bundestag), irské Oireachtas, litevské Seimas, lotyšské Saeima, portugalské Assembleia da República, holandské Tweede Kamer a švédského Riksdagen, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příspěvky od parlamentních komor – rakouské Nationalrat, české Poslanecké sněmovny, dánského Folkentinget, estonské Riigikogu, německého Spolkového sněmu (Bundestag), irské Oireachtas, litevské Seimas, lotyšské Saeima, portugalské Assembleia da República, holandské Tweede Kamer a švédského Riksdagen,

| — | s ohledem na článek 184 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 184 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky pro udržitelnou Evropskou unii po roce 2013 a stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky pro udržitelnou Evropskou unii po roce 2013 a stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0193/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že se Parlament rozhodl zřídit zvláštní výbor s tímto pověřením:






  a) | definovat politické priority Parlamentu pro víceletý finanční rámec (VFR) po roce 2013 jak z legislativního, tak rozpočtového hlediska, |
| --- | --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se Parlament rozhodl zřídit zvláštní výbor s tímto pověřením:

a)

definovat politické priority Parlamentu pro víceletý finanční rámec (VFR) po roce 2013 jak z legislativního, tak rozpočtového hlediska,

| b) | provést odhad finančních zdrojů, jež bude Unie potřebovat pro dosažení svých cílů a provádění svých politik v období po 1. lednu 2014, |
| --- | --- |

b)

provést odhad finančních zdrojů, jež bude Unie potřebovat pro dosažení svých cílů a provádění svých politik v období po 1. lednu 2014,

| c) | stanovit dobu trvání příštího víceletého finančního rámce (VFR), |
| --- | --- |

c)

stanovit dobu trvání příštího víceletého finančního rámce (VFR),

| d) | v souladu s uvedenými prioritami a cíli navrhnout strukturu budoucího VFR, v níž budou uvedeny hlavní oblasti činnosti Unie, |
| --- | --- |

d)

v souladu s uvedenými prioritami a cíli navrhnout strukturu budoucího VFR, v níž budou uvedeny hlavní oblasti činnosti Unie,

| e) | v souladu s uvedenými prioritami a navrženou strukturou předložit pokyny pro orientační rozdělení prostředků VFR v rámci jednotlivých výdajových okruhů a mezi nimi, |
| --- | --- |

e)

v souladu s uvedenými prioritami a navrženou strukturou předložit pokyny pro orientační rozdělení prostředků VFR v rámci jednotlivých výdajových okruhů a mezi nimi,

| f) | blíže určit vztah mezi reformou systému financování rozpočtu EU a přezkumem výdajů, aby měl Rozpočtový výbor k dispozici pevný základ pro vyjednávání nového VFR, |
| --- | --- |

f)

blíže určit vztah mezi reformou systému financování rozpočtu EU a přezkumem výdajů, aby měl Rozpočtový výbor k dispozici pevný základ pro vyjednávání nového VFR,

| B. | vzhledem k tomu, že by zvláštní výbor měl předložit závěrečnou zprávu předtím, než Komise předloží své návrhy příštího VFR, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že by zvláštní výbor měl předložit závěrečnou zprávu předtím, než Komise předloží své návrhy příštího VFR,

| C. | vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 311 Smlouvy o fungování Evropské unie si Unie zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik a že je financována plně z vlastních zdrojů |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 311 Smlouvy o fungování Evropské unie si Unie zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik a že je financována plně z vlastních zdrojů

| D. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament musí být v souladu s čl. 312 odst. 5 a článkem 324 Smlouvy o fungování Evropské unie náležitě zapojen do procesu vyjednávání příštího VFR; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament musí být v souladu s čl. 312 odst. 5 a článkem 324 Smlouvy o fungování Evropské unie náležitě zapojen do procesu vyjednávání příštího VFR;

| E. | vzhledem k tomu, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost posiluje politiky Unie a vytváří nové oblasti působnosti, což by se mělo odrazit v příštím VFR, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost posiluje politiky Unie a vytváří nové oblasti působnosti, což by se mělo odrazit v příštím VFR,

| F. | vzhledem k tomu, že problémy, s nimiž se potýká Unie a její občané, jako je světová hospodářská krize, rychlý růst rozvíjejících se ekonomik, přechod k udržitelné společnosti a hospodářství účinně využívajícímu zdroje, boj proti změně klimatu, demografické výzvy, včetně integrace přistěhovalců a ochrany žadatelů o azyl, posun v globálním rozdělování výroby a úspor k rozvíjejícím se ekonomikám, boj proti chudobě a také hrozby přírodních a člověkem způsobených katastrof, terorismu a organizovaného zločinu, vyžadují rozhodnou reakci ze strany Unie a jejích členských států, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že problémy, s nimiž se potýká Unie a její občané, jako je světová hospodářská krize, rychlý růst rozvíjejících se ekonomik, přechod k udržitelné společnosti a hospodářství účinně využívajícímu zdroje, boj proti změně klimatu, demografické výzvy, včetně integrace přistěhovalců a ochrany žadatelů o azyl, posun v globálním rozdělování výroby a úspor k rozvíjejícím se ekonomikám, boj proti chudobě a také hrozby přírodních a člověkem způsobených katastrof, terorismu a organizovaného zločinu, vyžadují rozhodnou reakci ze strany Unie a jejích členských států,

| G. | vzhledem k tomu, že Evropská unie má na mezinárodní úrovni větší váhu než součet jejích jednotlivých členských států, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Evropská unie má na mezinárodní úrovni větší váhu než součet jejích jednotlivých členských států,

| H. | vzhledem k tomu, že hlavním cílem politiky soudržnosti EU by i nadále mělo být zmenšování přetrvávajících sociálních, ekonomických a územních rozdílů uvnitř Unie, a vzhledem k tomu, že viditelná a úspěšná politika soudržnosti má sama o sobě evropskou přidanou hodnotu a měla by sloužit všem členským státům EU, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že hlavním cílem politiky soudržnosti EU by i nadále mělo být zmenšování přetrvávajících sociálních, ekonomických a územních rozdílů uvnitř Unie, a vzhledem k tomu, že viditelná a úspěšná politika soudržnosti má sama o sobě evropskou přidanou hodnotu a měla by sloužit všem členským státům EU,

| I. | vzhledem k tomu, že jsou občané EU vůči Unii stále náročnější a také mnohem kritičtější, pokud jde o její výkonnost; vzhledem k tomu, že veřejnost znovu přijme Unii za svou pouze tehdy, až budou její občané přesvědčeni, že Unie jejich hodnoty a zájmy prosazuje lépe, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že jsou občané EU vůči Unii stále náročnější a také mnohem kritičtější, pokud jde o její výkonnost; vzhledem k tomu, že veřejnost znovu přijme Unii za svou pouze tehdy, až budou její občané přesvědčeni, že Unie jejich hodnoty a zájmy prosazuje lépe,

| J. | vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 by měla Evropě pomoci překonat krizi a vyjít z ní silnější díky vzniku nových pracovních míst a inteligentnímu a udržitelnému růstu, který podporuje sociální začlenění; vzhledem k tomu, že tato strategie je založena na pěti hlavních cílech EU, jimiž jsou podpora zaměstnanosti, zlepšení podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělání a podpora sociálního začlenění, a to zejména zmírněním chudoby, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 by měla Evropě pomoci překonat krizi a vyjít z ní silnější díky vzniku nových pracovních míst a inteligentnímu a udržitelnému růstu, který podporuje sociální začlenění; vzhledem k tomu, že tato strategie je založena na pěti hlavních cílech EU, jimiž jsou podpora zaměstnanosti, zlepšení podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělání a podpora sociálního začlenění, a to zejména zmírněním chudoby,

| K. | vzhledem k tomu, že rozpočet Unie je mocným činitelem pro reformu a jeho dopad se může zvýšit, jestliže uvolní další prostředky ze soukromých a veřejných zdrojů na podporu investic, a bude tak působit jako katalyzátor multiplikačního efektu výdajů Unie; vzhledem k tomu, že tzv. „zásada spravedlivého vyrovnání“ nemá hospodářské odůvodnění, jelikož nebere řádně v potaz evropskou přidanou hodnotu, vedlejší účinky a potřebu solidarity mezi zeměmi EU, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že rozpočet Unie je mocným činitelem pro reformu a jeho dopad se může zvýšit, jestliže uvolní další prostředky ze soukromých a veřejných zdrojů na podporu investic, a bude tak působit jako katalyzátor multiplikačního efektu výdajů Unie; vzhledem k tomu, že tzv. „zásada spravedlivého vyrovnání“ nemá hospodářské odůvodnění, jelikož nebere řádně v potaz evropskou přidanou hodnotu, vedlejší účinky a potřebu solidarity mezi zeměmi EU,

| L. | vzhledem k tomu, že podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii by měl udržitelný rozvoj Evropy vycházet z vyrovnaného hospodářského růstu a cenové stability, vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství, úsilí o plnou zaměstnanost a sociální pokrok a vysoké úrovně ochrany a zlepšování kvality životního prostředí; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii by měl udržitelný rozvoj Evropy vycházet z vyrovnaného hospodářského růstu a cenové stability, vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství, úsilí o plnou zaměstnanost a sociální pokrok a vysoké úrovně ochrany a zlepšování kvality životního prostředí;

| M. | vzhledem k tomu, že zásada řádného finančního řízení je jedním ze základních principů plnění rozpočtu Unie a mnohé členské státy provádějí náročné úpravy svých vnitrostátních rozpočtů; a vzhledem k tomu, že řádné finanční řízení – efektivnost, účelnost, hospodárnost – se stává ve veřejných výdajích stále důležitějším, a to na úrovni Unie i členských států, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že zásada řádného finančního řízení je jedním ze základních principů plnění rozpočtu Unie a mnohé členské státy provádějí náročné úpravy svých vnitrostátních rozpočtů; a vzhledem k tomu, že řádné finanční řízení – efektivnost, účelnost, hospodárnost – se stává ve veřejných výdajích stále důležitějším, a to na úrovni Unie i členských států,

| N. | vzhledem k tomu, že ustanovení pro pravidelnou úpravu výdajových programů podle měnících se potřeb a okolností byla nedostatečná a že složitá povaha předpisů a pravidel je jedním z důvodů málo výkonných řídících a kontrolních systémů, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že ustanovení pro pravidelnou úpravu výdajových programů podle měnících se potřeb a okolností byla nedostatečná a že složitá povaha předpisů a pravidel je jedním z důvodů málo výkonných řídících a kontrolních systémů,

| O. | vzhledem k tomu, že první čtyři roky současného VFR na období 2007–2013 jasně ukázaly omezenou schopnost finančního rámce přizpůsobit se novému vývoji a prioritám, aniž by byly ohroženy ty stávající; a vzhledem k tomu, že současný VFR není schopen rychle reagovat na nové závazky, jako je např. Galileo, ITER, potravinový nástroj nebo plán evropské hospodářské obnovy, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že první čtyři roky současného VFR na období 2007–2013 jasně ukázaly omezenou schopnost finančního rámce přizpůsobit se novému vývoji a prioritám, aniž by byly ohroženy ty stávající; a vzhledem k tomu, že současný VFR není schopen rychle reagovat na nové závazky, jako je např. Galileo, ITER, potravinový nástroj nebo plán evropské hospodářské obnovy,

| P. | vzhledem k tomu, že zavedení zdroje z HND do systému financování EU v roce 1988 mělo dočasně doplnit snížení vlastních zdrojů, avšak během dalších let bylo používání tohoto zdroje prodlouženo a posíleno a nyní je hlavní složkou rozpočtových zdrojů EU; vzhledem k tomu, že tato převaha umocnila sklon členských států vypočítávat své čisté saldo, v důsledku čehož došlo k řadě rabatů, oprav, výjimek a kompenzací; tato skutečnost vedla k tomu, že současný systém „vlastních zdrojů“ je příliš složitý, neprůhledný, s nedostatečnými vazbami na stávající politiky Unie a postrádá spravedlnost, a není tudíž schopen zajistit transparentní a účinné financování politik Unie v evropském zájmu a je nakonec pro evropské občany zcela nesrozumitelný; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že zavedení zdroje z HND do systému financování EU v roce 1988 mělo dočasně doplnit snížení vlastních zdrojů, avšak během dalších let bylo používání tohoto zdroje prodlouženo a posíleno a nyní je hlavní složkou rozpočtových zdrojů EU; vzhledem k tomu, že tato převaha umocnila sklon členských států vypočítávat své čisté saldo, v důsledku čehož došlo k řadě rabatů, oprav, výjimek a kompenzací; tato skutečnost vedla k tomu, že současný systém „vlastních zdrojů“ je příliš složitý, neprůhledný, s nedostatečnými vazbami na stávající politiky Unie a postrádá spravedlnost, a není tudíž schopen zajistit transparentní a účinné financování politik Unie v evropském zájmu a je nakonec pro evropské občany zcela nesrozumitelný;

| Q. | vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 8. března 2011 o inovativním financování na celosvětové a evropské úrovni (5) odsouhlasil Evropský parlament zavedení daně z finančních transakcí, která by mohla „pomoci řešit vysoce škodlivé způsoby obchodování na finančních trzích, jako jsou krátkodobé a rychlé automatizované obchody, a omezit spekulace“; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 8. března 2011 o inovativním financování na celosvětové a evropské úrovni (5) odsouhlasil Evropský parlament zavedení daně z finančních transakcí, která by mohla „pomoci řešit vysoce škodlivé způsoby obchodování na finančních trzích, jako jsou krátkodobé a rychlé automatizované obchody, a omezit spekulace“;

Část I:
     
  Klíčové úkoly

| 1. | je přesvědčen, že problémy, ať již jde o demografii, změnu klimatu nebo dodávky energie, jsou oblastmi, v nichž může Evropská unie, která je mnohem víc než součet svých členských států, prokázat svou hodnotu; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že problémy, ať již jde o demografii, změnu klimatu nebo dodávky energie, jsou oblastmi, v nichž může Evropská unie, která je mnohem víc než součet svých členských států, prokázat svou hodnotu;

| 2. | konstatuje, že v důsledku současné krize a silného omezení veřejných výdajů je pro členské státy obtížnější pokročit dále, pokud jde o růst, větší konkurenceschopnost a snahu o hospodářskou a sociální konvergenci, a plně se podílet na vnitřním trhu; je hluboce přesvědčen, že řešením krize je více, a nikoli méně Evropy; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že v důsledku současné krize a silného omezení veřejných výdajů je pro členské státy obtížnější pokročit dále, pokud jde o růst, větší konkurenceschopnost a snahu o hospodářskou a sociální konvergenci, a plně se podílet na vnitřním trhu; je hluboce přesvědčen, že řešením krize je více, a nikoli méně Evropy;

| 3. | domnívá se, že spojení „udržitelné zdroje pro Evropskou unii“ znamená v první řadě reformu „systému zdrojů“ rozpočtu EU s cílem nahradit stávající příspěvky členských států skutečně evropskými zdroji; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že spojení „udržitelné zdroje pro Evropskou unii“ znamená v první řadě reformu „systému zdrojů“ rozpočtu EU s cílem nahradit stávající příspěvky členských států skutečně evropskými zdroji;

| 4. | domnívá se, že nedávné události ukázaly, že eurozóna potřebuje pevnější ekonomickou správu a že měnový pilíř bez pilíře sociálního a hospodářského je odsouzen k neúspěchu; považuje za nezbytné, aby Unie posílila svůj systém správy ekonomických záležitostí s cílem zajistit provedení strategie EU 2020 (obnovit a udržet dlouhodobý hospodářský růst), zabránit opakování stávající krize a ochránit evropský projekt; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že nedávné události ukázaly, že eurozóna potřebuje pevnější ekonomickou správu a že měnový pilíř bez pilíře sociálního a hospodářského je odsouzen k neúspěchu; považuje za nezbytné, aby Unie posílila svůj systém správy ekonomických záležitostí s cílem zajistit provedení strategie EU 2020 (obnovit a udržet dlouhodobý hospodářský růst), zabránit opakování stávající krize a ochránit evropský projekt;

Budování znalostní společnosti

| 5. | poukazuje na to, že krize zdůraznila strukturální problémy, které musí řešit hospodářství většiny členských států: neoptimální produktivitu, vysokou míru veřejného dluhu, velké rozpočtové schodky, strukturální nezaměstnanost, přetrvávající překážky na vnitřním trhu, nízkou pracovní mobilitu a zastaralé chápání dovedností, což přispívá k slabému růstu; v zájmu překonání těchto strukturálních problémů podtrhuje nutnost investic do klíčových oblastí, jako je vzdělání, výzkum a inovace, a zdůrazňuje, že je třeba zvrátit trend klesajících veřejných investic; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že krize zdůraznila strukturální problémy, které musí řešit hospodářství většiny členských států: neoptimální produktivitu, vysokou míru veřejného dluhu, velké rozpočtové schodky, strukturální nezaměstnanost, přetrvávající překážky na vnitřním trhu, nízkou pracovní mobilitu a zastaralé chápání dovedností, což přispívá k slabému růstu; v zájmu překonání těchto strukturálních problémů podtrhuje nutnost investic do klíčových oblastí, jako je vzdělání, výzkum a inovace, a zdůrazňuje, že je třeba zvrátit trend klesajících veřejných investic;

| 6. | připomíná, že na základě současných trendů investic může být Asie do roku 2025 v čele vědeckého a technického vývoje; připomíná však, že tyto změny představují nejen velké úkoly, ale také příležitosti, například pokud jde o výrazný růst vývozního potenciálu pro EU; konstatuje, že Unie zaostává v terciárním akademickém a profesním vzdělávání, protože pouze asi 30 evropských univerzit patří mezi prvních 100 tvořících světovou špičku; zdůrazňuje, že Evropa zaostává také v dovednostech, a upozorňuje na skutečnost, že do roku 2020 bude 16 milionů pracovních míst vyžadovat vysokou kvalifikaci, zatímco poptávka po nízké kvalifikaci poklesne o 12 milionů pracovních míst; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že na základě současných trendů investic může být Asie do roku 2025 v čele vědeckého a technického vývoje; připomíná však, že tyto změny představují nejen velké úkoly, ale také příležitosti, například pokud jde o výrazný růst vývozního potenciálu pro EU; konstatuje, že Unie zaostává v terciárním akademickém a profesním vzdělávání, protože pouze asi 30 evropských univerzit patří mezi prvních 100 tvořících světovou špičku; zdůrazňuje, že Evropa zaostává také v dovednostech, a upozorňuje na skutečnost, že do roku 2020 bude 16 milionů pracovních míst vyžadovat vysokou kvalifikaci, zatímco poptávka po nízké kvalifikaci poklesne o 12 milionů pracovních míst;

Boj proti nezaměstnanosti

| 7. | domnívá se, že jednou z velkých výzev, před nimiž Evropská unie stojí, je udržení konkurenceschopnosti, zvýšení růstu, boj proti vysoké nezaměstnanosti, zaměření na náležité fungování trhů práce a na sociální podmínky s cílem zlepšit stav zaměstnanosti, podpořit důstojnou práci, zaručit pracovníkům v celé Evropě jejich práva, jakož i pracovní podmínky, a snížit chudobu; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že jednou z velkých výzev, před nimiž Evropská unie stojí, je udržení konkurenceschopnosti, zvýšení růstu, boj proti vysoké nezaměstnanosti, zaměření na náležité fungování trhů práce a na sociální podmínky s cílem zlepšit stav zaměstnanosti, podpořit důstojnou práci, zaručit pracovníkům v celé Evropě jejich práva, jakož i pracovní podmínky, a snížit chudobu;

Demografické problémy

| 8. | trvá na tom, že Unie musí řešit své demografické problémy; konstatuje, že kombinace menšího počtu pracujících a vyššího podílu lidí v důchodu bude stále více zatěžovat její systémy sociálního zabezpečení a ekonomickou konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

8.

trvá na tom, že Unie musí řešit své demografické problémy; konstatuje, že kombinace menšího počtu pracujících a vyššího podílu lidí v důchodu bude stále více zatěžovat její systémy sociálního zabezpečení a ekonomickou konkurenceschopnost;

Výzvy týkající se klimatu a zdrojů

| 9. | vyjadřuje obavu, že zvýšení světové populace z 6 na 9 miliard zesílí globální konkurenci o přírodní zdroje a ještě více zatíží globální i místní životní prostředí; konstatuje, že do roku 2050 vzroste poptávka po potravinách pravděpodobně o 70 % a že neefektivní a neudržitelné využívání surovin a komodit a hospodaření s nimi vystaví občany škodlivé konkurenci mezi potravinami, ochranou přírody a výrobou energie, a také nákladným cenovým šokům; může to mít závažné důsledky pro průmysl, pokud jde o obchodní příležitosti, včetně omezení přístupu k surovinám, což ohrozí ekonomickou bezpečnost a přispěje ke změně klimatu; zdůrazňuje tudíž, že je potřeba, aby EU přijala okamžitá opatření a aby se ujala vůdčí úlohy v procesu směřujícímu k hospodářství založenému na udržitelném využívání zdrojů; |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje obavu, že zvýšení světové populace z 6 na 9 miliard zesílí globální konkurenci o přírodní zdroje a ještě více zatíží globální i místní životní prostředí; konstatuje, že do roku 2050 vzroste poptávka po potravinách pravděpodobně o 70 % a že neefektivní a neudržitelné využívání surovin a komodit a hospodaření s nimi vystaví občany škodlivé konkurenci mezi potravinami, ochranou přírody a výrobou energie, a také nákladným cenovým šokům; může to mít závažné důsledky pro průmysl, pokud jde o obchodní příležitosti, včetně omezení přístupu k surovinám, což ohrozí ekonomickou bezpečnost a přispěje ke změně klimatu; zdůrazňuje tudíž, že je potřeba, aby EU přijala okamžitá opatření a aby se ujala vůdčí úlohy v procesu směřujícímu k hospodářství založenému na udržitelném využívání zdrojů;

| 10. | upozorňuje na rostoucí globální spotřebu energie a na skutečnost, že závislost na dovozu energie se bude dále zvyšovat, přičemž Unie bude do roku 2050 dovozem pokrývat téměř dvě třetiny svých potřeb, pokud nebudou současné energetické politiky adekvátně změněny a pokud EU a členské státy nevyvinou větší úsilí na získání vlastních
  obnovitelných
  zdrojů energie a nerealizují svůj vlastní potenciál energetické účinnosti, a to při plném zohlednění závazků EU v oblasti energie a klimatu, jakož i bezpečnostních aspektů; varuje, že v důsledku politické nestability v zemích bohatých na zdroje energie se rovněž zhorší kolísání cen a nejistota dodávek; žádá proto diverzifikaci zásobovacích tras a obchodních partnerů; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na rostoucí globální spotřebu energie a na skutečnost, že závislost na dovozu energie se bude dále zvyšovat, přičemž Unie bude do roku 2050 dovozem pokrývat téměř dvě třetiny svých potřeb, pokud nebudou současné energetické politiky adekvátně změněny a pokud EU a členské státy nevyvinou větší úsilí na získání vlastních
  obnovitelných
  zdrojů energie a nerealizují svůj vlastní potenciál energetické účinnosti, a to při plném zohlednění závazků EU v oblasti energie a klimatu, jakož i bezpečnostních aspektů; varuje, že v důsledku politické nestability v zemích bohatých na zdroje energie se rovněž zhorší kolísání cen a nejistota dodávek; žádá proto diverzifikaci zásobovacích tras a obchodních partnerů;

| 11. | podporuje myšlenku, že by veškeré finanční prostředky EU jako celek měly vést ke zlepšení obecného stavu evropského životního prostředí, a tím i ke snížení emisí skleníkových plynů, které bude přinejmenším odpovídat cílům vytýčeným ve stávajících právních předpisech EU; navrhuje proto, aby byla vypracována celková analýza pozitivních a negativních dopadů, jež mají výdaje EU na klima a životní prostředí; |
| --- | --- |

11.

podporuje myšlenku, že by veškeré finanční prostředky EU jako celek měly vést ke zlepšení obecného stavu evropského životního prostředí, a tím i ke snížení emisí skleníkových plynů, které bude přinejmenším odpovídat cílům vytýčeným ve stávajících právních předpisech EU; navrhuje proto, aby byla vypracována celková analýza pozitivních a negativních dopadů, jež mají výdaje EU na klima a životní prostředí;

Vnitřní a vnější bezpečnost a osobní svobody

| 12. | zastává názor, že zrušením hranic mezi vnitřní a vnější formou svobody, spravedlnosti a bezpečnosti zvýšila globalizace pocit zranitelnosti; je přesvědčen, že řešení problémů bezpečnosti 21. století při zachování základních práv a osobních svobod proto vyžaduje globální a preventivní reakce, které může poskytnout jen subjekt o velikosti Evropské unie; je přesvědčen, že vnější rozměr bezpečnosti EU je úzce spojen s demokracií, právním státem a řádnou správou věcí veřejných ve třetích zemích a že EU má zvláštní odpovědnost k nim přispívat; |
| --- | --- |

12.

zastává názor, že zrušením hranic mezi vnitřní a vnější formou svobody, spravedlnosti a bezpečnosti zvýšila globalizace pocit zranitelnosti; je přesvědčen, že řešení problémů bezpečnosti 21. století při zachování základních práv a osobních svobod proto vyžaduje globální a preventivní reakce, které může poskytnout jen subjekt o velikosti Evropské unie; je přesvědčen, že vnější rozměr bezpečnosti EU je úzce spojen s demokracií, právním státem a řádnou správou věcí veřejných ve třetích zemích a že EU má zvláštní odpovědnost k nim přispívat;

Evropa ve světě: stát se asertivním hráčem

| 13. | je přesvědčen, že Evropská unie jako velká politická, hospodářská a obchodní mocnost musí hrát v plné míře svou roli na mezinárodní scéně; připomíná, že Lisabonská smlouva poskytuje nové nástroje k lepšímu prosazování evropských zájmů a hodnot ve světě; zdůrazňuje, že Unie bude znamenat přidanou hodnotu pro globální scénu a bude ovlivňovat globální politická rozhodnutí pouze v případě, že bude jednat kolektivně; trvá na tom, že silnější vnější zastoupení bude muset jít ruku v ruce s větší vnitřní koordinací; |
| --- | --- |

13.

je přesvědčen, že Evropská unie jako velká politická, hospodářská a obchodní mocnost musí hrát v plné míře svou roli na mezinárodní scéně; připomíná, že Lisabonská smlouva poskytuje nové nástroje k lepšímu prosazování evropských zájmů a hodnot ve světě; zdůrazňuje, že Unie bude znamenat přidanou hodnotu pro globální scénu a bude ovlivňovat globální politická rozhodnutí pouze v případě, že bude jednat kolektivně; trvá na tom, že silnější vnější zastoupení bude muset jít ruku v ruce s větší vnitřní koordinací;

Řádná správa věcí veřejných

| 14. | je přesvědčen, že upevňování pocitu příslušnosti k Unii musí být hnacím motorem ve společných postupech; věří, že „řádná správa věcí veřejných“ je zdaleka nejsilnějším prostředkem Unie k zajištění trvalé angažovanosti a zapojení občanů; |
| --- | --- |

14.

je přesvědčen, že upevňování pocitu příslušnosti k Unii musí být hnacím motorem ve společných postupech; věří, že „řádná správa věcí veřejných“ je zdaleka nejsilnějším prostředkem Unie k zajištění trvalé angažovanosti a zapojení občanů;

Část II:
     
  Optimalizace výsledků: role rozpočtu EU

Evropská přidaná hodnota a cena neexistence Evropy

| 15. | zdůrazňuje, že hlavním účelem rozpočtových výdajů EU je vytvářet evropskou přidanou hodnotu, a to díky sdružování zdrojů, katalyzačním účinkům, úsporám z rozsahu a pozitivnímu přeshraničnímu a dominovému efektu, a tím přispívat k dosažení dohodnutých společných politických cílů efektivněji či rychleji a snižovat státní výdaje; připomíná, že je třeba se vyhnout jakémukoli zdvojování výdajů a překrývání přidělených rozpočtových prostředků v rámci různých rozpočtových linií a že cílem výdajů EU musí být vždy vytvoření větší hodnoty, než kolik činí souhrn výdajů jednotlivých členských států; domnívá se, že správně používaný víceletý finanční rámec představuje velmi důležitý nástroj pro dlouhodobé plánování evropského projektu s ohledem na evropskou perspektivu a přidanou hodnotu Unie; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že hlavním účelem rozpočtových výdajů EU je vytvářet evropskou přidanou hodnotu, a to díky sdružování zdrojů, katalyzačním účinkům, úsporám z rozsahu a pozitivnímu přeshraničnímu a dominovému efektu, a tím přispívat k dosažení dohodnutých společných politických cílů efektivněji či rychleji a snižovat státní výdaje; připomíná, že je třeba se vyhnout jakémukoli zdvojování výdajů a překrývání přidělených rozpočtových prostředků v rámci různých rozpočtových linií a že cílem výdajů EU musí být vždy vytvoření větší hodnoty, než kolik činí souhrn výdajů jednotlivých členských států; domnívá se, že správně používaný víceletý finanční rámec představuje velmi důležitý nástroj pro dlouhodobé plánování evropského projektu s ohledem na evropskou perspektivu a přidanou hodnotu Unie;

| 16. | upozorňuje na následující oblasti jako potenciální kandidáty na větší součinnost a úspory z rozsahu: Evropská služba pro vnější činnost, humanitární pomoc, a zejména schopnost rychlé reakce EU, sdílení zdrojů na obranu, výzkum, vývoj a inovace, velké projekty v oblasti infrastruktury (zejména v oblasti energetiky a dopravy) a dohled nad finančním trhem; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje na následující oblasti jako potenciální kandidáty na větší součinnost a úspory z rozsahu: Evropská služba pro vnější činnost, humanitární pomoc, a zejména schopnost rychlé reakce EU, sdílení zdrojů na obranu, výzkum, vývoj a inovace, velké projekty v oblasti infrastruktury (zejména v oblasti energetiky a dopravy) a dohled nad finančním trhem;

| 17. | domnívá se, že vedle kontroly subsidiarity prostřednictvím vnitrostátních parlamentů zakotvené v Lisabonské smlouvě musí být u každého legislativního návrhu s rozpočtovým významem provedeno posouzení evropské přidané hodnoty, neboť se jedná o osvědčený postup; trvá však na tom, že posouzení evropské přidané hodnoty vyžaduje víc než „tabulkový přístup“ a že politické hodnocení musí přezkoumat, zda plánované opatření bude účinně a účelně přispívat ke společným cílům EU a zda bude vytvářet veřejné statky EU; konstatuje, že hlavní a nejdůležitější prvky evropské přidané hodnoty, jako je mír, stabilita, svoboda a volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu, nelze kvantifikovat; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že vedle kontroly subsidiarity prostřednictvím vnitrostátních parlamentů zakotvené v Lisabonské smlouvě musí být u každého legislativního návrhu s rozpočtovým významem provedeno posouzení evropské přidané hodnoty, neboť se jedná o osvědčený postup; trvá však na tom, že posouzení evropské přidané hodnoty vyžaduje víc než „tabulkový přístup“ a že politické hodnocení musí přezkoumat, zda plánované opatření bude účinně a účelně přispívat ke společným cílům EU a zda bude vytvářet veřejné statky EU; konstatuje, že hlavní a nejdůležitější prvky evropské přidané hodnoty, jako je mír, stabilita, svoboda a volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu, nelze kvantifikovat;

| 18. | zdůrazňuje potřebu prověřovat u všech výdajů EU jejich soulad s povinnostmi, jež vyplývají ze Smlouvy, s acquis communautaire nebo s hlavními cíli evropské politiky; zdůrazňuje, že evropskou přidanou hodnotu lze získat nejen výdaji, ale i evropskou legislativou a koordinací vnitrostátních a evropských politik v hospodářské, daňové, rozpočtové a sociální oblasti; je přesvědčen, že je nutné zvýšit evropskou přidanou hodnotu výdajů budoucího VFR; zdůrazňuje, že finanční prostředky EU by měly, pokud je to možné, přispívat k plnění více než jednoho cíle politiky EU současně (například územní soudržnost, přizpůsobení se změně klimatu, ochrana biologické rozmanitosti); |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje potřebu prověřovat u všech výdajů EU jejich soulad s povinnostmi, jež vyplývají ze Smlouvy, s acquis communautaire nebo s hlavními cíli evropské politiky; zdůrazňuje, že evropskou přidanou hodnotu lze získat nejen výdaji, ale i evropskou legislativou a koordinací vnitrostátních a evropských politik v hospodářské, daňové, rozpočtové a sociální oblasti; je přesvědčen, že je nutné zvýšit evropskou přidanou hodnotu výdajů budoucího VFR; zdůrazňuje, že finanční prostředky EU by měly, pokud je to možné, přispívat k plnění více než jednoho cíle politiky EU současně (například územní soudržnost, přizpůsobení se změně klimatu, ochrana biologické rozmanitosti);

| 19. | jednoznačně se domnívá, že investice na úrovni EU mohou vést k výrazně vyšším úsporám na vnitrostátní úrovni, zejména v oblastech, v nichž má EU bezpochyby větší přidanou hodnotu než rozpočty jednotlivých států; je pevně přesvědčen, že by na zásadě evropské přidané hodnoty měla být postavena veškerá budoucí jednání o rozpočtu EU; vítá proto závazek Komise zahájit komplexní analýzu „ceny neexistence Evropy“ pro členské státy a vnitrostátní rozpočty; vyzývá Komisi, aby tuto zprávu zveřejnila včas, aby mohla být zohledněna v průběhu vyjednávacího procesu o příštím VFR; |
| --- | --- |

19.

jednoznačně se domnívá, že investice na úrovni EU mohou vést k výrazně vyšším úsporám na vnitrostátní úrovni, zejména v oblastech, v nichž má EU bezpochyby větší přidanou hodnotu než rozpočty jednotlivých států; je pevně přesvědčen, že by na zásadě evropské přidané hodnoty měla být postavena veškerá budoucí jednání o rozpočtu EU; vítá proto závazek Komise zahájit komplexní analýzu „ceny neexistence Evropy“ pro členské státy a vnitrostátní rozpočty; vyzývá Komisi, aby tuto zprávu zveřejnila včas, aby mohla být zohledněna v průběhu vyjednávacího procesu o příštím VFR;

| 20. | vyzývá k lepší koordinaci mezi rozpočtem EU a vnitrostátními rozpočty členských států při financování společných politických priorit; znovu opakuje, že je třeba koordinovat veřejné výdaje od plánování až po provádění s cílem zajistit doplňkovost, větší účinnost a viditelnost, jakož i zefektivnění rozpočtu EU; je přesvědčen, že nový mechanismus koordinace hospodářské a rozpočtové politiky („evropský semestr“) by měl hrát důležitou roli při slaďování cílů politik v celé Evropě, a to i s cíli EU, a pomoci tak dosáhnout požadovaných rozpočtových synergií mezi rozpočty EU a členských států; |
| --- | --- |

20.

vyzývá k lepší koordinaci mezi rozpočtem EU a vnitrostátními rozpočty členských států při financování společných politických priorit; znovu opakuje, že je třeba koordinovat veřejné výdaje od plánování až po provádění s cílem zajistit doplňkovost, větší účinnost a viditelnost, jakož i zefektivnění rozpočtu EU; je přesvědčen, že nový mechanismus koordinace hospodářské a rozpočtové politiky („evropský semestr“) by měl hrát důležitou roli při slaďování cílů politik v celé Evropě, a to i s cíli EU, a pomoci tak dosáhnout požadovaných rozpočtových synergií mezi rozpočty EU a členských států;

Efektivní rozpočet

| 21. | domnívá se, že zatímco by princip evropské přidané hodnoty měl být použit jako vodítko pro budoucí rozhodování o prioritách ve výdajích, efektivní a účelné využívání přidělených prostředků by mělo být určující pro provádění různých politik a činností; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že zatímco by princip evropské přidané hodnoty měl být použit jako vodítko pro budoucí rozhodování o prioritách ve výdajích, efektivní a účelné využívání přidělených prostředků by mělo být určující pro provádění různých politik a činností;

| 22. | zdůrazňuje, že pro dosažení optimálních výsledků v oblasti udržitelného růstu a vývoje v místních podmínkách, solidarity a soudržnosti by měla být dána přednost zlepšování součinnosti mezi veškerými finančními prostředky rozpočtu EU, jež mají dopad na hospodářský rozvoj, a integrovanému přístupu mezi jednotlivými sektory, vytváření politik zaměřených na dosažení výsledku a v případě potřeby využívání podmíněnosti, zásad „neškodit“ a „znečišťovatel platí“, faktorů úspěšnosti a ukazatelů výkonnosti a výsledků; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že pro dosažení optimálních výsledků v oblasti udržitelného růstu a vývoje v místních podmínkách, solidarity a soudržnosti by měla být dána přednost zlepšování součinnosti mezi veškerými finančními prostředky rozpočtu EU, jež mají dopad na hospodářský rozvoj, a integrovanému přístupu mezi jednotlivými sektory, vytváření politik zaměřených na dosažení výsledku a v případě potřeby využívání podmíněnosti, zásad „neškodit“ a „znečišťovatel platí“, faktorů úspěšnosti a ukazatelů výkonnosti a výsledků;

Využití rozpočtu na podporu investic

| 23. | připomíná, že rozpočet EU je v první řadě investičním rozpočtem, který může generovat více investic z veřejných či soukromých zdrojů; domnívá se, že pro dosažení významných investic nezbytných pro splnění cílů politiky EU 2020 bude mimořádně důležité přilákání dalšího kapitálu; zdůrazňuje zejména, že je třeba maximalizovat dopad financování EU uvolněním, spojením a zvýšením veřejných a soukromých finančních zdrojů pro infrastruktury a velké projekty evropského zájmu, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

23.

připomíná, že rozpočet EU je v první řadě investičním rozpočtem, který může generovat více investic z veřejných či soukromých zdrojů; domnívá se, že pro dosažení významných investic nezbytných pro splnění cílů politiky EU 2020 bude mimořádně důležité přilákání dalšího kapitálu; zdůrazňuje zejména, že je třeba maximalizovat dopad financování EU uvolněním, spojením a zvýšením veřejných a soukromých finančních zdrojů pro infrastruktury a velké projekty evropského zájmu, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže;

| 24. | bere na vědomí vývoj institucionalizovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v Unii od 90. let, zejména v odvětví dopravy, v oblasti výstavby veřejných budov a zařízení a v oblasti životního prostředí, jako formy spolupráce mezi orgány veřejné správy a soukromého sektoru a dodatečného nástroje na poskytování infrastruktury a strategických veřejných služeb; je však znepokojen některými zásadními problémy, které vznikly v důsledku PPP, a trvá na tom, že při navrhování budoucích PPP je třeba zohlednit získané zkušenosti a napravit dřívější nedostatky; |
| --- | --- |

24.

bere na vědomí vývoj institucionalizovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v Unii od 90. let, zejména v odvětví dopravy, v oblasti výstavby veřejných budov a zařízení a v oblasti životního prostředí, jako formy spolupráce mezi orgány veřejné správy a soukromého sektoru a dodatečného nástroje na poskytování infrastruktury a strategických veřejných služeb; je však znepokojen některými zásadními problémy, které vznikly v důsledku PPP, a trvá na tom, že při navrhování budoucích PPP je třeba zohlednit získané zkušenosti a napravit dřívější nedostatky;

| 25. | bere na vědomí předchozí všeobecně pozitivní zkušenosti z využívání inovativních finančních nástrojů – včetně mechanismů pro kombinování grantů a půjček a sdílení rizika, jako je například nástroj pro úvěrové záruky pro projekty Transevropské dopravní sítě (LGTT), finanční nástroj pro sdílení rizika (RSFF) a nástroje politiky soudržnosti (JEREMIE, JESSICA, JASMINE a JASPERS) – s cílem řešit konkrétní politické cíle; domnívá se, že by Unie měla přijmout opatření především pro posílení využívání finančních prostředků EU jako katalyzátoru pro získání dalších finančních prostředků z EIB, EBRD, dalších mezinárodních finančních institucí a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

25.

bere na vědomí předchozí všeobecně pozitivní zkušenosti z využívání inovativních finančních nástrojů – včetně mechanismů pro kombinování grantů a půjček a sdílení rizika, jako je například nástroj pro úvěrové záruky pro projekty Transevropské dopravní sítě (LGTT), finanční nástroj pro sdílení rizika (RSFF) a nástroje politiky soudržnosti (JEREMIE, JESSICA, JASMINE a JASPERS) – s cílem řešit konkrétní politické cíle; domnívá se, že by Unie měla přijmout opatření především pro posílení využívání finančních prostředků EU jako katalyzátoru pro získání dalších finančních prostředků z EIB, EBRD, dalších mezinárodních finančních institucí a soukromého sektoru;

| 26. | vyzývá proto Komisi, aby po důkladném posouzení a přesném zhodnocení veřejných a soukromých investičních potřeb navrhla opatření na rozšíření systému inovativního financování i metodu pro koordinaci financování z různých zdrojů; vyzývá členské státy, aby zajistily, aby jejich vnitrostátní právní rámec umožnil zavedení těchto systémů; požaduje proto podstatné posílení regulačního, rozpočtového a provozního rámce těchto mechanismů, aby byla zajištěna jejich účinnost, pokud jde o podporu investic, udržitelnost a správné využívání zdrojů EU, a aby bylo zaručeno odpovídající monitorování, podávání zpráv a skládání účtů; kromě toho trvá na tom, že je potřebné zajistit kvantifikaci a náležité zohlednění podkladových rizik; |
| --- | --- |

26.

vyzývá proto Komisi, aby po důkladném posouzení a přesném zhodnocení veřejných a soukromých investičních potřeb navrhla opatření na rozšíření systému inovativního financování i metodu pro koordinaci financování z různých zdrojů; vyzývá členské státy, aby zajistily, aby jejich vnitrostátní právní rámec umožnil zavedení těchto systémů; požaduje proto podstatné posílení regulačního, rozpočtového a provozního rámce těchto mechanismů, aby byla zajištěna jejich účinnost, pokud jde o podporu investic, udržitelnost a správné využívání zdrojů EU, a aby bylo zaručeno odpovídající monitorování, podávání zpráv a skládání účtů; kromě toho trvá na tom, že je potřebné zajistit kvantifikaci a náležité zohlednění podkladových rizik;

| 27. | poukazuje na tradiční problémy s hledáním soukromých investorů pro velké projekty EU; uznává, že se v důsledku finanční krize soukromí investoři více zdráhají financovat projekty EU a že tato krize ukázala, že je nutné obnovit dostatečnou důvěru, aby velké investiční projekty získaly potřebnou podporu; zdůrazňuje, že podpora z rozpočtu EU bude nezbytná v krátkém i delším období, aby byly přilákány a mobilizovány soukromé finanční prostředky na projekty v zájmu EU, zejména na projekty s evropskou přidanou hodnotou, které jsou ekonomicky realizovatelné, ale nejsou považovány za komerčně životaschopné; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na tradiční problémy s hledáním soukromých investorů pro velké projekty EU; uznává, že se v důsledku finanční krize soukromí investoři více zdráhají financovat projekty EU a že tato krize ukázala, že je nutné obnovit dostatečnou důvěru, aby velké investiční projekty získaly potřebnou podporu; zdůrazňuje, že podpora z rozpočtu EU bude nezbytná v krátkém i delším období, aby byly přilákány a mobilizovány soukromé finanční prostředky na projekty v zájmu EU, zejména na projekty s evropskou přidanou hodnotou, které jsou ekonomicky realizovatelné, ale nejsou považovány za komerčně životaschopné;

| 28. | vítá proto iniciativu v rámci strategie Evropa 2020 týkající se projektových dluhopisů jako mechanismu sdílení rizika s Evropskou investiční bankou (EIB) s poskytnutím limitované podpory z rozpočtu EU, který by měl využít pákového efektu finančních prostředků EU a vzbudit dodatečný zájem soukromých investorů o účast na prioritních projektech EU v souladu s cíli strategie Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby předložila plnohodnotný návrh projektových dluhopisů EU vycházející z dosavadních zkušeností se společnými nástroji EU a EIB, který bude obsahovat jasná a transparentní kritéria pro způsobilost a výběr projektů; připomíná, že projekty v zájmu EU, které generují malé příjmy, budou i nadále vyžadovat financování prostřednictvím grantů; je znepokojen tím, že omezená výše rozpočtu EU by mohla nakonec být důvodem omezeného poskytování dalších finančních prostředků pro nové iniciativy; |
| --- | --- |

28.

vítá proto iniciativu v rámci strategie Evropa 2020 týkající se projektových dluhopisů jako mechanismu sdílení rizika s Evropskou investiční bankou (EIB) s poskytnutím limitované podpory z rozpočtu EU, který by měl využít pákového efektu finančních prostředků EU a vzbudit dodatečný zájem soukromých investorů o účast na prioritních projektech EU v souladu s cíli strategie Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby předložila plnohodnotný návrh projektových dluhopisů EU vycházející z dosavadních zkušeností se společnými nástroji EU a EIB, který bude obsahovat jasná a transparentní kritéria pro způsobilost a výběr projektů; připomíná, že projekty v zájmu EU, které generují malé příjmy, budou i nadále vyžadovat financování prostřednictvím grantů; je znepokojen tím, že omezená výše rozpočtu EU by mohla nakonec být důvodem omezeného poskytování dalších finančních prostředků pro nové iniciativy;

| 29. | znovu opakuje, že je potřeba zajistit maximální transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu inovativních finančních nástrojů a mechanismů, na nichž se podílí rozpočet EU; vyzývá Komisi, aby navrhla rámec pro provádění a způsobilost projektů, o němž bude rozhodnuto prostřednictvím řádného legislativního postupu a jenž by zajistil neustálý tok informací a účast rozpočtového orgánu při využívání těchto nástrojů v celé Unii, což by Parlamentu umožnilo ověřovat, zda jsou jeho politické priority plněny, jakož i posílenou kontrolu těchto nástrojů ze strany Evropského účetního dvora; |
| --- | --- |

29.

znovu opakuje, že je potřeba zajistit maximální transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu inovativních finančních nástrojů a mechanismů, na nichž se podílí rozpočet EU; vyzývá Komisi, aby navrhla rámec pro provádění a způsobilost projektů, o němž bude rozhodnuto prostřednictvím řádného legislativního postupu a jenž by zajistil neustálý tok informací a účast rozpočtového orgánu při využívání těchto nástrojů v celé Unii, což by Parlamentu umožnilo ověřovat, zda jsou jeho politické priority plněny, jakož i posílenou kontrolu těchto nástrojů ze strany Evropského účetního dvora;

Zajištění řádného finančního řízení

| 30. | domnívá se, že zlepšení plnění a kvality čerpání by mělo být hlavním principem pro dosažení optimálního využívání rozpočtu EU a pro návrh a řízení programů a činností po roce 2013; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že zlepšení plnění a kvality čerpání by mělo být hlavním principem pro dosažení optimálního využívání rozpočtu EU a pro návrh a řízení programů a činností po roce 2013;

| 31. | dále zdůrazňuje, že návrh výdajových programů by měl věnovat maximální pozornost zásadám jasnosti cílů, plného souladu s acquis Společenství a vzájemné doplňkovosti nástrojů a opatření, harmonizaci a zjednodušení pravidel způsobilosti a provádění, transparentnosti a plné a dohodnuté odpovědnosti; zdůrazňuje význam rozpočtu zohledňujícího rovnost žen a mužů jakožto nástroje pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti v rámci řádné správy věcí veřejných; |
| --- | --- |

31.

dále zdůrazňuje, že návrh výdajových programů by měl věnovat maximální pozornost zásadám jasnosti cílů, plného souladu s acquis Společenství a vzájemné doplňkovosti nástrojů a opatření, harmonizaci a zjednodušení pravidel způsobilosti a provádění, transparentnosti a plné a dohodnuté odpovědnosti; zdůrazňuje význam rozpočtu zohledňujícího rovnost žen a mužů jakožto nástroje pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti v rámci řádné správy věcí veřejných;

| 32. | zdůrazňuje zejména, že zjednodušení pravidel a postupů by mělo být klíčovou horizontální prioritou, a je přesvědčen, že revize finančního nařízení by měla hrát v tomto ohledu zásadní roli; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje zejména, že zjednodušení pravidel a postupů by mělo být klíčovou horizontální prioritou, a je přesvědčen, že revize finančního nařízení by měla hrát v tomto ohledu zásadní roli;

| 33. | zdůrazňuje, že zlepšení finančního řízení v Unii musí být podpořeno pečlivým sledováním pokroku v Komisi a v členských státech; trvá na tom, že by členské státy měly převzít odpovědnost za řádné používání a správu finančních prostředků a vydávat roční vnitrostátní zprávy o využívání finančních prostředků EU na příslušné politické úrovni; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že zlepšení finančního řízení v Unii musí být podpořeno pečlivým sledováním pokroku v Komisi a v členských státech; trvá na tom, že by členské státy měly převzít odpovědnost za řádné používání a správu finančních prostředků a vydávat roční vnitrostátní zprávy o využívání finančních prostředků EU na příslušné politické úrovni;

| 34. | zdůrazňuje potřebu zabývat se trendem rostoucí úrovně neuhrazených závazků (RAL); připomíná, že podle odhadu Komise dosáhne úroveň RAL na konci roku 2013 výše 217 mld. EUR; konstatuje, že určitá úroveň RAL je při provádění víceletých programů nevyhnutelná, avšak zdůrazňuje, že existence neuhrazených závazků pojmově vyžaduje provedení odpovídajících plateb; nesouhlasí proto s přístupem Rady spočívajícím v rozhodování o úrovni plateb a priori, bez zohlednění přesného posouzení skutečných potřeb; v rámci celého ročního rozpočtového procesu v příštím VFR tudíž učiní maximum pro snížení nesouladu mezi prostředky a závazky na platby prostřednictvím náležitého navýšení úrovně plateb; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje potřebu zabývat se trendem rostoucí úrovně neuhrazených závazků (RAL); připomíná, že podle odhadu Komise dosáhne úroveň RAL na konci roku 2013 výše 217 mld. EUR; konstatuje, že určitá úroveň RAL je při provádění víceletých programů nevyhnutelná, avšak zdůrazňuje, že existence neuhrazených závazků pojmově vyžaduje provedení odpovídajících plateb; nesouhlasí proto s přístupem Rady spočívajícím v rozhodování o úrovni plateb a priori, bez zohlednění přesného posouzení skutečných potřeb; v rámci celého ročního rozpočtového procesu v příštím VFR tudíž učiní maximum pro snížení nesouladu mezi prostředky a závazky na platby prostřednictvím náležitého navýšení úrovně plateb;

| 35. | je pevně přesvědčen, že pro zlepšení kvality správy a kontroly finančních prostředků EU členskými státy je nezbytné posoudit silné a slabé stránky řídicích a kontrolních systémů každého členského státu v jednotlivých oblastech politiky; dále věří, že lepší řízení, méně byrokracie a více transparentnosti, a také lepší, nikoli početnější, kontroly jsou nezbytné pro zvýšení efektivnosti a účelnosti vynakládaných finančních prostředků EU, a to rovněž s ohledem na míru jejich využití; v této souvislosti se domnívá, že je nutné nalézt rovnováhu mezi úrovní kontroly a jejími náklady; |
| --- | --- |

35.

je pevně přesvědčen, že pro zlepšení kvality správy a kontroly finančních prostředků EU členskými státy je nezbytné posoudit silné a slabé stránky řídicích a kontrolních systémů každého členského státu v jednotlivých oblastech politiky; dále věří, že lepší řízení, méně byrokracie a více transparentnosti, a také lepší, nikoli početnější, kontroly jsou nezbytné pro zvýšení efektivnosti a účelnosti vynakládaných finančních prostředků EU, a to rovněž s ohledem na míru jejich využití; v této souvislosti se domnívá, že je nutné nalézt rovnováhu mezi úrovní kontroly a jejími náklady;

| 36. | zdůrazňuje význam právní jistoty a rozpočtové kontinuity pro úspěšné provádění víceletých politik a programů; je tudíž přesvědčen, že by se pravidla během programových období neměla měnit bez řádného odůvodnění a náležitého posouzení dopadů, neboť to může vést k vyšším nákladům spojeným se změnou, k pomalejšímu provádění a vyššímu riziku chyby; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje význam právní jistoty a rozpočtové kontinuity pro úspěšné provádění víceletých politik a programů; je tudíž přesvědčen, že by se pravidla během programových období neměla měnit bez řádného odůvodnění a náležitého posouzení dopadů, neboť to může vést k vyšším nákladům spojeným se změnou, k pomalejšímu provádění a vyššímu riziku chyby;

| 37. | zdůrazňuje, že institucionální kapacita je jedním z klíčových prvků pro úspěšný rozvoj, provádění a sledování politik Unie; domnívá se tedy, že posílení institucionální a administrativní kapacity na vnitrostátní, regionální a místní úrovni by mohlo podpořit strukturální změny a přispět k bezproblémovému a úspěšnému čerpání zdrojů EU; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že institucionální kapacita je jedním z klíčových prvků pro úspěšný rozvoj, provádění a sledování politik Unie; domnívá se tedy, že posílení institucionální a administrativní kapacity na vnitrostátní, regionální a místní úrovni by mohlo podpořit strukturální změny a přispět k bezproblémovému a úspěšnému čerpání zdrojů EU;

Část III:
     
  Politické priority

| 38. | připomíná, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost posiluje politiky Unie a dává Unii nové významné pravomoci, zejména v oblasti vnější činnosti, sportu, vesmíru, změny klimatu, energetiky, cestovního ruchu a civilní ochrany; zdůrazňuje, že to vyžaduje dostatečné finanční zdroje; připomíná v této souvislosti článek 311 SFEU, který požaduje, aby si Unie zajistila prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro provádění svých politik; |
| --- | --- |

38.

připomíná, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost posiluje politiky Unie a dává Unii nové významné pravomoci, zejména v oblasti vnější činnosti, sportu, vesmíru, změny klimatu, energetiky, cestovního ruchu a civilní ochrany; zdůrazňuje, že to vyžaduje dostatečné finanční zdroje; připomíná v této souvislosti článek 311 SFEU, který požaduje, aby si Unie zajistila prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro provádění svých politik;

Rozpočet podporující cíle strategie Evropa 2020

| 39. | je přesvědčen, že strategie Evropa 2020 by měla být politickým východiskem pro další víceletý finanční rámec; současně zastává názor, že strategie Evropa 2020 není univerzální strategií pokrývající všechny oblasti politiky EU; zdůrazňuje, že ostatní strategie vycházející ze Smlouvy a sledující jiné cíle musí být v příštím VFR řádně zohledněny; |
| --- | --- |

39.

je přesvědčen, že strategie Evropa 2020 by měla být politickým východiskem pro další víceletý finanční rámec; současně zastává názor, že strategie Evropa 2020 není univerzální strategií pokrývající všechny oblasti politiky EU; zdůrazňuje, že ostatní strategie vycházející ze Smlouvy a sledující jiné cíle musí být v příštím VFR řádně zohledněny;

| 40. | zastává názor, že strategie Evropa 2020 by měla EU pomoci překonat krizi a vyjít z ní silnější v důsledku zlepšení podmínek v oblasti inovací, výzkumu a vývoje a výdajů na ně, splnění cílů EU v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělávání a podpory sociálního začlenění, zejména snížením chudoby; konstatuje, že strategie Evropa 2020 není zaměřena pouze na krátkodobý hospodářský růst a finanční stabilitu, ale také na dlouhodobější strukturální transformaci na udržitelnější cestu k růstu založenou na účinnějším využívání zdrojů; |
| --- | --- |

40.

zastává názor, že strategie Evropa 2020 by měla EU pomoci překonat krizi a vyjít z ní silnější v důsledku zlepšení podmínek v oblasti inovací, výzkumu a vývoje a výdajů na ně, splnění cílů EU v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělávání a podpory sociálního začlenění, zejména snížením chudoby; konstatuje, že strategie Evropa 2020 není zaměřena pouze na krátkodobý hospodářský růst a finanční stabilitu, ale také na dlouhodobější strukturální transformaci na udržitelnější cestu k růstu založenou na účinnějším využívání zdrojů;

| 41. | domnívá se, že současný obsah strategie Evropa 2020, např. její hlavní cíle, stěžejní návrhy, problematické oblasti a ukazatele, mají stále velmi obecnou povahu, a vyzývá Komisi, aby předložila konkrétnější návrhy; dále se domnívá, že oživení jednotného trhu je zásadním prvkem strategie Evropa 2020, jež zvyšuje součinnost mezi jejími různými stěžejními iniciativami; zdůrazňuje, že cíle této strategie je možné realizovat jen pomocí konkrétních závazků členských států v jejich národních programech reforem, politik s osvědčenými mechanismy realizace a konkrétních a konzistentních legislativních návrhů; |
| --- | --- |

41.

domnívá se, že současný obsah strategie Evropa 2020, např. její hlavní cíle, stěžejní návrhy, problematické oblasti a ukazatele, mají stále velmi obecnou povahu, a vyzývá Komisi, aby předložila konkrétnější návrhy; dále se domnívá, že oživení jednotného trhu je zásadním prvkem strategie Evropa 2020, jež zvyšuje součinnost mezi jejími různými stěžejními iniciativami; zdůrazňuje, že cíle této strategie je možné realizovat jen pomocí konkrétních závazků členských států v jejich národních programech reforem, politik s osvědčenými mechanismy realizace a konkrétních a konzistentních legislativních návrhů;

| 42. | zdůrazňuje navíc, že strategie Evropa 2020 může být důvěryhodná jen tehdy, bude-li zajištěn soulad mezi jejími cíli a finančními prostředky, které jsou na ně vyčleněny na evropské a vnitrostátní úrovni; zastává názor, že by další VFR měl odrážet ambice strategie Evropa 2020, a vyjadřuje odhodlání spolupracovat s Komisí a členskými státy na vytvoření důvěryhodného rámce financování, který zajistí zejména dostatečné finanční prostředky pro její stěžejní iniciativy a hlavní cíle; tvrdí v této souvislosti, že úkoly, zdroje a povinnosti musí být mezi Unií a jejími členskými státy, včetně místních a regionálních orgánů, jasně definovány a dobře sladěny; vyzývá Komisi, aby objasnila rozpočtové aspekty stěžejních iniciativ, protože tyto prioritní akční plány jdou napříč všemi politikami financovanými z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje navíc, že strategie Evropa 2020 může být důvěryhodná jen tehdy, bude-li zajištěn soulad mezi jejími cíli a finančními prostředky, které jsou na ně vyčleněny na evropské a vnitrostátní úrovni; zastává názor, že by další VFR měl odrážet ambice strategie Evropa 2020, a vyjadřuje odhodlání spolupracovat s Komisí a členskými státy na vytvoření důvěryhodného rámce financování, který zajistí zejména dostatečné finanční prostředky pro její stěžejní iniciativy a hlavní cíle; tvrdí v této souvislosti, že úkoly, zdroje a povinnosti musí být mezi Unií a jejími členskými státy, včetně místních a regionálních orgánů, jasně definovány a dobře sladěny; vyzývá Komisi, aby objasnila rozpočtové aspekty stěžejních iniciativ, protože tyto prioritní akční plány jdou napříč všemi politikami financovanými z rozpočtu EU;

| 43. | varuje, že rozvoj desetileté strategie Evropa 2020 vyžaduje dostatečnou rozpočtovou flexibilitu, aby se zajistilo, že rozpočtové prostředky mohou být náležitě sladěny s nově vzniklými situacemi a prioritami; |
| --- | --- |

43.

varuje, že rozvoj desetileté strategie Evropa 2020 vyžaduje dostatečnou rozpočtovou flexibilitu, aby se zajistilo, že rozpočtové prostředky mohou být náležitě sladěny s nově vzniklými situacemi a prioritami;

Rozpočet podporující správu ekonomických záležitostí

| 44. | zdůrazňuje skutečnost, že v rámci současného evropského mechanismu finanční stabilizace musí být záruky za úvěry ve výši až 60 miliard EUR pokryty rezervou mezi stropem vlastních zdrojů a ročními výdaji z rozpočtu; upozorňuje na další závazky dohodnuté v rámci střednědobé finanční pomoci nečlenským státům eurozóny, které musí být kryty stejnou rezervou; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje skutečnost, že v rámci současného evropského mechanismu finanční stabilizace musí být záruky za úvěry ve výši až 60 miliard EUR pokryty rezervou mezi stropem vlastních zdrojů a ročními výdaji z rozpočtu; upozorňuje na další závazky dohodnuté v rámci střednědobé finanční pomoci nečlenským státům eurozóny, které musí být kryty stejnou rezervou;

| 45. | žádá, aby evropský semestr zajistil lepší rozpočtovou koordinaci a součinnost mezi Unií a členskými státy, a zvýšil tak evropskou přidanou hodnotu; žádá, aby evropský semestr také zvýšil hospodářskou koordinaci mezi členskými státy v souladu se zásadou metody Společenství a zajistil lepší správu ekonomických záležitostí eurozóny a členských států, jež mají v úmyslu k eurozóně přistoupit, čímž se sníží nutnost využít mechanismus finanční stabilizace; je přesvědčen, že by se evropský semestr měl zaměřit na zlepšení součinnosti mezi evropskými a vnitrostátními veřejnými investicemi; |
| --- | --- |

45.

žádá, aby evropský semestr zajistil lepší rozpočtovou koordinaci a součinnost mezi Unií a členskými státy, a zvýšil tak evropskou přidanou hodnotu; žádá, aby evropský semestr také zvýšil hospodářskou koordinaci mezi členskými státy v souladu se zásadou metody Společenství a zajistil lepší správu ekonomických záležitostí eurozóny a členských států, jež mají v úmyslu k eurozóně přistoupit, čímž se sníží nutnost využít mechanismus finanční stabilizace; je přesvědčen, že by se evropský semestr měl zaměřit na zlepšení součinnosti mezi evropskými a vnitrostátními veřejnými investicemi;

| 46. | poukazuje na to, že je evropský mechanismus finanční stabilizace po roce 2013 organizován na čistě mezivládním základě; zdůrazňuje své znepokojení nad tímto vývojem a upozorňuje na nedostatek demokratické kontroly, odpovědnosti a vynucování u mezivládního přístupu; zdůrazňuje, že je nezbytné zohlednit metodu Společenství pro evropský mechanismus finanční stabilizace; připomíná, že rozpočet EU poskytuje záruky za půjčky členským státům v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace i systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, které nejsou členy eurozóny; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že je evropský mechanismus finanční stabilizace po roce 2013 organizován na čistě mezivládním základě; zdůrazňuje své znepokojení nad tímto vývojem a upozorňuje na nedostatek demokratické kontroly, odpovědnosti a vynucování u mezivládního přístupu; zdůrazňuje, že je nezbytné zohlednit metodu Společenství pro evropský mechanismus finanční stabilizace; připomíná, že rozpočet EU poskytuje záruky za půjčky členským státům v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace i systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, které nejsou členy eurozóny;

| 47. | připomíná, že evropská měna byla vytvořena bez reálného hospodářského sblížení států, jež usilovaly o její zavedení, a při neexistenci rozpočtu Unie, který by byl dostatečně velký na to, aby mohl zajistit zavedení vlastní měny; má za to, že má-li se řádně zohlednit metoda Společenství a zajistit fiskální stabilita eurozóny a EU požadovaná pro překonání dluhové krize, vyžadoval by takový rozpočet nahrazení významných částí stávajících výdajů členských států výdaji Unie; žádá Komisi, aby posoudila možný dopad systému evropských dluhopisů na rozpočet EU; |
| --- | --- |

47.

připomíná, že evropská měna byla vytvořena bez reálného hospodářského sblížení států, jež usilovaly o její zavedení, a při neexistenci rozpočtu Unie, který by byl dostatečně velký na to, aby mohl zajistit zavedení vlastní měny; má za to, že má-li se řádně zohlednit metoda Společenství a zajistit fiskální stabilita eurozóny a EU požadovaná pro překonání dluhové krize, vyžadoval by takový rozpočet nahrazení významných částí stávajících výdajů členských států výdaji Unie; žádá Komisi, aby posoudila možný dopad systému evropských dluhopisů na rozpočet EU;

Znalosti pro růst

Výzkum a inovace

| 48. | poukazuje na význam výzkumu a inovací při zrychlování přechodu na světově nejsilnější udržitelnou a znalostní ekonomiku; je proto přesvědčen, že v příštím VFR by měly být rozpočtové zdroje více soustředěny do oblastí, jako jsou výzkum a inovace, jež stimulují hospodářský růst a konkurenceschopnost, a to v souladu se zásadami evropské přidané hodnoty a špičkové kvality; |
| --- | --- |

48.

poukazuje na význam výzkumu a inovací při zrychlování přechodu na světově nejsilnější udržitelnou a znalostní ekonomiku; je proto přesvědčen, že v příštím VFR by měly být rozpočtové zdroje více soustředěny do oblastí, jako jsou výzkum a inovace, jež stimulují hospodářský růst a konkurenceschopnost, a to v souladu se zásadami evropské přidané hodnoty a špičkové kvality;

| 49. | je pevně přesvědčen o přidané hodnotě větší míry sdružování vnitrostátních výdajů na výzkum a inovace v rozpočtu EU, jehož cílem je dosáhnout potřebného kritického množství a úspor z rozsahu, zvýšit účinek a snížit překrývání a plýtvání omezenými finančními prostředky; |
| --- | --- |

49.

je pevně přesvědčen o přidané hodnotě větší míry sdružování vnitrostátních výdajů na výzkum a inovace v rozpočtu EU, jehož cílem je dosáhnout potřebného kritického množství a úspor z rozsahu, zvýšit účinek a snížit překrývání a plýtvání omezenými finančními prostředky;

| 50. | je přesvědčen, že je třeba – na evropské i na vnitrostátní úrovni – více koordinovat úsilí veřejné i soukromé sféry k dosažení cíle strategie Evropa 2020, jímž jsou výdaje na výzkum a vývoj ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP), aby se podařilo vytvořit Evropský výzkumný prostor a „Unii inovací“; vyzývá orgány EU a členské státy, aby se bez dalšího prodlení dohodly na konkrétním plánu pro dosažení tohoto cíle, a poukazuje na obrovský hospodářský závazek, který by s sebou tento cíl nesl a který by pro rozpočet EU a vnitrostátní rozpočty činil každoročně přibližně 130 miliard EUR a pro soukromou sféru dokonce dvojnásobek; |
| --- | --- |

50.

je přesvědčen, že je třeba – na evropské i na vnitrostátní úrovni – více koordinovat úsilí veřejné i soukromé sféry k dosažení cíle strategie Evropa 2020, jímž jsou výdaje na výzkum a vývoj ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP), aby se podařilo vytvořit Evropský výzkumný prostor a „Unii inovací“; vyzývá orgány EU a členské státy, aby se bez dalšího prodlení dohodly na konkrétním plánu pro dosažení tohoto cíle, a poukazuje na obrovský hospodářský závazek, který by s sebou tento cíl nesl a který by pro rozpočet EU a vnitrostátní rozpočty činil každoročně přibližně 130 miliard EUR a pro soukromou sféru dokonce dvojnásobek;

| 51. | je přesvědčen, že veřejné prostředky na výzkum a vývoj musí být výrazně navýšeny, jelikož veřejné investice často fungují jako pobídka pro následné soukromé investice; zdůrazňuje nutnost posílit, stimulovat a zajistit financování výzkumu, vývoje a inovací v Unii prostřednictvím významného navýšení příslušných výdajů od roku 2013, zejména na 8. rámcový program výzkumu; v tomto ohledu zdůrazňuje katalytickou úlohu, kterou hraje politika soudržnosti ve stávajícím programovém období, pokud jde o zvýšení investic do výzkumu a vývoje, a naléhavě vyzývá k pokračování a posílení tohoto trendu v příštím období; |
| --- | --- |

51.

je přesvědčen, že veřejné prostředky na výzkum a vývoj musí být výrazně navýšeny, jelikož veřejné investice často fungují jako pobídka pro následné soukromé investice; zdůrazňuje nutnost posílit, stimulovat a zajistit financování výzkumu, vývoje a inovací v Unii prostřednictvím významného navýšení příslušných výdajů od roku 2013, zejména na 8. rámcový program výzkumu; v tomto ohledu zdůrazňuje katalytickou úlohu, kterou hraje politika soudržnosti ve stávajícím programovém období, pokud jde o zvýšení investic do výzkumu a vývoje, a naléhavě vyzývá k pokračování a posílení tohoto trendu v příštím období;

| 52. | zdůrazňuje, že zvýšení objemu prostředků musí být spojeno s radikálním zjednodušením postupů financování; je obzvláště znepokojen poměrně nízkou mírou využívání finančních prostředků EU evropskou vědeckou komunitou a vyzývá Komisi, aby vytrvala v úsilí o nalezení rovnováhy mezi požadavky na snížení administrativní zátěže a zjednodušení přístupu k finančním tokům pro výzkumné pracovníky, malé a střední podniky a organizace občanské společnosti, při současném zachování dostatečné rozpočtové kontroly; poukazuje na potřebu vyjmout malé a střední podniky z některých administrativních požadavků, a to snížením byrokratické zátěže a podporou inovací prostřednictvím snazšího přístupu k financování; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že zvýšení objemu prostředků musí být spojeno s radikálním zjednodušením postupů financování; je obzvláště znepokojen poměrně nízkou mírou využívání finančních prostředků EU evropskou vědeckou komunitou a vyzývá Komisi, aby vytrvala v úsilí o nalezení rovnováhy mezi požadavky na snížení administrativní zátěže a zjednodušení přístupu k finančním tokům pro výzkumné pracovníky, malé a střední podniky a organizace občanské společnosti, při současném zachování dostatečné rozpočtové kontroly; poukazuje na potřebu vyjmout malé a střední podniky z některých administrativních požadavků, a to snížením byrokratické zátěže a podporou inovací prostřednictvím snazšího přístupu k financování;

| 53. | vyzývá k vytvoření silnější vazby mezi základním výzkumem a průmyslovými inovacemi a mezi inovacemi a výrobním procesem; zejména připomíná, že jedním z hlavních nedostatků programů EU pro výzkum a inovace je skutečnost, že výsledky nejsou účinně převáděny na trh, a zdůrazňuje význam vzniku pobídek pro uvádění produktů vědy a výzkumu na trh, zejména prostřednictvím snazšího přístupu k financování; v tomto ohledu zdůrazňuje význam hladkého společného fungování různých fondů a vyzývá Komisi, aby učinila potřebné úpravy tak, aby se příslušné fondy mohly vzájemně doplňovat; |
| --- | --- |

53.

vyzývá k vytvoření silnější vazby mezi základním výzkumem a průmyslovými inovacemi a mezi inovacemi a výrobním procesem; zejména připomíná, že jedním z hlavních nedostatků programů EU pro výzkum a inovace je skutečnost, že výsledky nejsou účinně převáděny na trh, a zdůrazňuje význam vzniku pobídek pro uvádění produktů vědy a výzkumu na trh, zejména prostřednictvím snazšího přístupu k financování; v tomto ohledu zdůrazňuje význam hladkého společného fungování různých fondů a vyzývá Komisi, aby učinila potřebné úpravy tak, aby se příslušné fondy mohly vzájemně doplňovat;

| 54. | připomíná, že za účelem splnění cílů EU v oblasti klimatu a energetiky by se měl výrazně urychlit výzkum a vývoj EU, zejména pokud jde o výzkum životního prostředí, energetickou účinnost a technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů; dále se domnívá, že si Evropa může udržet vedoucí postavení v oblasti zelených technologií pouze v případě, že toto postavení bude podloženo odpovídajícím úsilím v oblasti výzkumu; |
| --- | --- |

54.

připomíná, že za účelem splnění cílů EU v oblasti klimatu a energetiky by se měl výrazně urychlit výzkum a vývoj EU, zejména pokud jde o výzkum životního prostředí, energetickou účinnost a technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů; dále se domnívá, že si Evropa může udržet vedoucí postavení v oblasti zelených technologií pouze v případě, že toto postavení bude podloženo odpovídajícím úsilím v oblasti výzkumu;

| 55. | je přesvědčen, že inovativní evropské společnosti potřebují nejen dotace, ale také lepší právní předpisy, lepší propojení s výzkumnou základnou a lepší a rozmanitější přístup k finančním prostředkům a k financování, od grantů až po půjčky a kapitálové financování; vyzývá proto členské státy a Komisi, aby na vnitrostátní a evropské úrovni vytvořily vhodné podmínky, jež umožní soukromému sektoru zvýšit podíl na investicích do výzkumu a vývoje; zdůrazňuje, že je v této oblasti třeba zlepšit partnerství veřejného a soukromého sektoru omezením byrokracie a zjednodušením stávajících postupů; v této souvislosti zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou by měly hrát EIB a EIF, a domnívá se zejména, že by měly být rozšířeny trvalé nástroje pro sdílení rizika, které nabízí EIB prostřednictvím finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF), zejména za účelem podpory malých a středních podniků; |
| --- | --- |

55.

je přesvědčen, že inovativní evropské společnosti potřebují nejen dotace, ale také lepší právní předpisy, lepší propojení s výzkumnou základnou a lepší a rozmanitější přístup k finančním prostředkům a k financování, od grantů až po půjčky a kapitálové financování; vyzývá proto členské státy a Komisi, aby na vnitrostátní a evropské úrovni vytvořily vhodné podmínky, jež umožní soukromému sektoru zvýšit podíl na investicích do výzkumu a vývoje; zdůrazňuje, že je v této oblasti třeba zlepšit partnerství veřejného a soukromého sektoru omezením byrokracie a zjednodušením stávajících postupů; v této souvislosti zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou by měly hrát EIB a EIF, a domnívá se zejména, že by měly být rozšířeny trvalé nástroje pro sdílení rizika, které nabízí EIB prostřednictvím finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF), zejména za účelem podpory malých a středních podniků;

| 56. | zdůrazňuje, že inovace jsou jednou z klíčových priorit strategie EU 2020; oceňuje úlohu Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) jako hnací síly udržitelného růstu a konkurenceschopnosti EU, jichž bude dosaženo stimulací inovací na špičkové světové úrovni, a vyzývá, aby by byly rozšířeny a náležitě financovány znalostní a inovační komunity; zdůrazňuje význam Evropské rady pro výzkum v poskytování špičkových znalostí budoucím inovátorům a v podporování nápadů v rámci výzkumu spojeného s vysokým rizikem; podporuje rovněž potřebu vypracovat dlouhodobé finanční strategie pro zajištění financování rozsáhlých projektů v oblasti výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že inovace jsou jednou z klíčových priorit strategie EU 2020; oceňuje úlohu Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) jako hnací síly udržitelného růstu a konkurenceschopnosti EU, jichž bude dosaženo stimulací inovací na špičkové světové úrovni, a vyzývá, aby by byly rozšířeny a náležitě financovány znalostní a inovační komunity; zdůrazňuje význam Evropské rady pro výzkum v poskytování špičkových znalostí budoucím inovátorům a v podporování nápadů v rámci výzkumu spojeného s vysokým rizikem; podporuje rovněž potřebu vypracovat dlouhodobé finanční strategie pro zajištění financování rozsáhlých projektů v oblasti výzkumu a vývoje;

Průmysl a MSP

| 57. | zdůrazňuje že, silná a diverzifikovaná průmyslová základna má pro dosažení cíle, jímž je vytvořit konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní evropskou ekonomiku, klíčový význam; připomíná, že malé a střední podniky jsou klíčovými faktory ekonomického růstu, konkurenceschopnosti, inovací a zaměstnanosti, a uznává jejich důležitou úlohu v zajištění obnovy a oživení udržitelné ekonomiky EU; vítá proto důraz, který strategie Evropa 2020 klade na inovace a průmyslovou politiku, především prostřednictvím stěžejních iniciativ „Unie inovací“ a „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace“, a zdůrazňuje potřebu posílit opatření týkající se MSP v ostatních stěžejních iniciativách; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje že, silná a diverzifikovaná průmyslová základna má pro dosažení cíle, jímž je vytvořit konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní evropskou ekonomiku, klíčový význam; připomíná, že malé a střední podniky jsou klíčovými faktory ekonomického růstu, konkurenceschopnosti, inovací a zaměstnanosti, a uznává jejich důležitou úlohu v zajištění obnovy a oživení udržitelné ekonomiky EU; vítá proto důraz, který strategie Evropa 2020 klade na inovace a průmyslovou politiku, především prostřednictvím stěžejních iniciativ „Unie inovací“ a „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace“, a zdůrazňuje potřebu posílit opatření týkající se MSP v ostatních stěžejních iniciativách;

| 58. | žádá, aby se malé a střední podniky a podnikatelé stali základem strategie Evropa 2020; požaduje proto v příštím VFR větší podporu pro všechny programy a nástroje zaměřené na podporu malých a středních podniků, zejména program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a iniciativu Small Business Act, a to i s využitím strukturálních fondů EU; navrhuje lépe propojit nástroje Společenství a finanční prostředky pro malé a střední podniky v rozpočtu EU; zdůrazňuje dále, že je třeba více zpřístupnit a přizpůsobit finanční nástroje pro potřeby malých a středních podniků, mimo jiné větším důrazem na mikrofinancování a mezaninové finanční nástroje, prodloužením a rozšířením záručních nástrojů programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) v rámci rámcového programu výzkumu; |
| --- | --- |

58.

žádá, aby se malé a střední podniky a podnikatelé stali základem strategie Evropa 2020; požaduje proto v příštím VFR větší podporu pro všechny programy a nástroje zaměřené na podporu malých a středních podniků, zejména program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a iniciativu Small Business Act, a to i s využitím strukturálních fondů EU; navrhuje lépe propojit nástroje Společenství a finanční prostředky pro malé a střední podniky v rozpočtu EU; zdůrazňuje dále, že je třeba více zpřístupnit a přizpůsobit finanční nástroje pro potřeby malých a středních podniků, mimo jiné větším důrazem na mikrofinancování a mezaninové finanční nástroje, prodloužením a rozšířením záručních nástrojů programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) v rámci rámcového programu výzkumu;

Digitální agenda

| 59. | je přesvědčen, že by EU měla hrát vedoucí roli při tvorbě a posilování úlohy informačních a komunikačních technologií a otevřených norem pro inovace; zdůrazňuje, že je třeba umožnit volný pohyb obsahu a znalostí, tzv. „pátou svobodu“; zdůrazňuje význam zajištění rychlého provádění digitální agendy Evropské unie a pokračujícího úsilí o splnění cíle, jímž je do roku 2020 umožnit přístup k vysokorychlostnímu internetu všem občanům EU, a to i v méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

59.

je přesvědčen, že by EU měla hrát vedoucí roli při tvorbě a posilování úlohy informačních a komunikačních technologií a otevřených norem pro inovace; zdůrazňuje, že je třeba umožnit volný pohyb obsahu a znalostí, tzv. „pátou svobodu“; zdůrazňuje význam zajištění rychlého provádění digitální agendy Evropské unie a pokračujícího úsilí o splnění cíle, jímž je do roku 2020 umožnit přístup k vysokorychlostnímu internetu všem občanům EU, a to i v méně rozvinutých regionech;

Nebe a vesmír

| 60. | je přesvědčen, že aktivity související z výzkumem vesmíru jsou základem inovací a průmyslové činnosti, vysoce kvalifikovaných pracovních míst a zlepšují spokojenost a bezpečnost občanů; zastává názor, že rozvoj nově zavedené politiky EU pro oblast vesmíru by logicky vyžadoval přiměřené financování; zdůrazňuje strategický význam velkých projektů v této oblasti: evropské globální družicové navigační systémy (Galileo a Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací), program globálního monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a evropský systém nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), který umožní vytvoření jednotného evropského nebe; trvá na tom, že vzhledem k dlouhým lhůtám a výši kapitálových investic, které již byly na tyto projekty poskytnuty, jsou na finanční plánovací období zapotřebí dostatečné a konzistentní finanční závazky; |
| --- | --- |

60.

je přesvědčen, že aktivity související z výzkumem vesmíru jsou základem inovací a průmyslové činnosti, vysoce kvalifikovaných pracovních míst a zlepšují spokojenost a bezpečnost občanů; zastává názor, že rozvoj nově zavedené politiky EU pro oblast vesmíru by logicky vyžadoval přiměřené financování; zdůrazňuje strategický význam velkých projektů v této oblasti: evropské globální družicové navigační systémy (Galileo a Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací), program globálního monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a evropský systém nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), který umožní vytvoření jednotného evropského nebe; trvá na tom, že vzhledem k dlouhým lhůtám a výši kapitálových investic, které již byly na tyto projekty poskytnuty, jsou na finanční plánovací období zapotřebí dostatečné a konzistentní finanční závazky;

Správné dovednosti budoucích pracovních sil

| 61. | zdůrazňuje, že nedostatečné investice do vzdělání a celoživotního učení by v krátkodobém horizontu mohly zkomplikovat a prodloužit krizi, neboť občané nebudou mít nezbytné dovednosti pro pracovní místa v nové znalostní ekonomice; naléhavě proto zdůrazňuje, že je nutné, aby EU podporovala veřejné investice v těchto oblastech; připomíná, že vysoká míra předčasného ukončení školní docházky a omezený přístup k vyššímu a univerzitnímu vzdělání jsou základními faktory, jež se podílejí na vzniku a vysoké míře dlouhodobé nezaměstnanosti a maří šance na sociální soudržnost; je v této souvislosti přesvědčen o nezbytnosti posílení vazby mezi vzděláváním, výzkumem a vývojem a zaměstnaností; |
| --- | --- |

61.

zdůrazňuje, že nedostatečné investice do vzdělání a celoživotního učení by v krátkodobém horizontu mohly zkomplikovat a prodloužit krizi, neboť občané nebudou mít nezbytné dovednosti pro pracovní místa v nové znalostní ekonomice; naléhavě proto zdůrazňuje, že je nutné, aby EU podporovala veřejné investice v těchto oblastech; připomíná, že vysoká míra předčasného ukončení školní docházky a omezený přístup k vyššímu a univerzitnímu vzdělání jsou základními faktory, jež se podílejí na vzniku a vysoké míře dlouhodobé nezaměstnanosti a maří šance na sociální soudržnost; je v této souvislosti přesvědčen o nezbytnosti posílení vazby mezi vzděláváním, výzkumem a vývojem a zaměstnaností;

| 62. | upozorňuje na význam dostatečného financování vzdělávání, programů mobility pro mladé lidi, programů pro odbornou přípravu a celoživotní učení, podpory rovnosti žen a mužů, jakož i opatření zaměřených na přizpůsobení trhu práce, jelikož to výrazně přispívá k boji proti předčasnému ukončování školní docházky a nezaměstnanosti a k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020; je přesvědčen, že přechod k udržitelné společnosti v nadcházejících letech obnáší řádné zohlednění významu podpory nových zelených pracovních míst, přičemž bude v tomto směru potřeba nová odborná příprava; |
| --- | --- |

62.

upozorňuje na význam dostatečného financování vzdělávání, programů mobility pro mladé lidi, programů pro odbornou přípravu a celoživotní učení, podpory rovnosti žen a mužů, jakož i opatření zaměřených na přizpůsobení trhu práce, jelikož to výrazně přispívá k boji proti předčasnému ukončování školní docházky a nezaměstnanosti a k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020; je přesvědčen, že přechod k udržitelné společnosti v nadcházejících letech obnáší řádné zohlednění významu podpory nových zelených pracovních míst, přičemž bude v tomto směru potřeba nová odborná příprava;

| 63. | zastává názor, že stěžejní iniciativa týkající se nových dovedností a pracovních míst by měla umožnit širší zaměření na nejzranitelnější skupiny a osoby, pro něž je přístup na pracovní trh obtížný, jako jsou např. Romové; zdůrazňuje zásadní úlohu Evropského sociálního fondu (ESF) při plnění cílů strategie Evropa 2020 v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti; domnívá se tudíž, že by se k ESF mělo přistupovat jako k politické prioritě a že by měl být podle toho financován; hájí strategičtější využívání ESF za účelem podpory rovnosti mezi ženami a muži, zlepšení přístupu na trh práce, podpory znovuzačleňování a boje proti nezaměstnanosti, chudobě, sociálnímu vyloučení a všem formám diskriminace; |
| --- | --- |

63.

zastává názor, že stěžejní iniciativa týkající se nových dovedností a pracovních míst by měla umožnit širší zaměření na nejzranitelnější skupiny a osoby, pro něž je přístup na pracovní trh obtížný, jako jsou např. Romové; zdůrazňuje zásadní úlohu Evropského sociálního fondu (ESF) při plnění cílů strategie Evropa 2020 v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti; domnívá se tudíž, že by se k ESF mělo přistupovat jako k politické prioritě a že by měl být podle toho financován; hájí strategičtější využívání ESF za účelem podpory rovnosti mezi ženami a muži, zlepšení přístupu na trh práce, podpory znovuzačleňování a boje proti nezaměstnanosti, chudobě, sociálnímu vyloučení a všem formám diskriminace;

Soudržnost pro růst a zaměstnanost

| 64. | zdůrazňuje evropskou přidanou hodnotu politiky soudržnosti, neboť tato politika představuje dobře zavedený mechanismus pro růst a zaměstnanost a hlavní nástroj konvergence, udržitelného rozvoje a solidarity a je po celá desetiletí jednou z nejvýznamnějších, nejviditelnějších a nejúspěšnějších politik Unie; poukazuje však na to, že moderní politika soudržnosti musí projít řadou strukturálních reforem, zejména pokud jde o zjednodušení, musí reagovat na hlavní výzvy, kterým Unie čelí, a v praxi podporovat součinnost s ostatními politikami a nástroji; je přesvědčen, že politika soudržnosti EU by měla zůstat celounijní politikou, která všem regionům EU poskytuje přístup ke zdrojům, zkušenostem a pomoci; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje evropskou přidanou hodnotu politiky soudržnosti, neboť tato politika představuje dobře zavedený mechanismus pro růst a zaměstnanost a hlavní nástroj konvergence, udržitelného rozvoje a solidarity a je po celá desetiletí jednou z nejvýznamnějších, nejviditelnějších a nejúspěšnějších politik Unie; poukazuje však na to, že moderní politika soudržnosti musí projít řadou strukturálních reforem, zejména pokud jde o zjednodušení, musí reagovat na hlavní výzvy, kterým Unie čelí, a v praxi podporovat součinnost s ostatními politikami a nástroji; je přesvědčen, že politika soudržnosti EU by měla zůstat celounijní politikou, která všem regionům EU poskytuje přístup ke zdrojům, zkušenostem a pomoci;

| 65. | připomíná, že význam politiky soudržnosti se zvýšil poté, co vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, v níž je zakotvena územní soudržnost; zastává názor, že v tomto kontextu musí být posíleny všechny formy územní spolupráce (přeshraniční, nadnárodní, meziregionální); zdůrazňuje, že je třeba se rovněž zabývat makroregionální spoluprací a strategiemi; |
| --- | --- |

65.

připomíná, že význam politiky soudržnosti se zvýšil poté, co vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, v níž je zakotvena územní soudržnost; zastává názor, že v tomto kontextu musí být posíleny všechny formy územní spolupráce (přeshraniční, nadnárodní, meziregionální); zdůrazňuje, že je třeba se rovněž zabývat makroregionální spoluprací a strategiemi;

| 66. | zdůrazňuje dominantní úlohu politiky soudržnosti pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 a zastává názor, že rozumná samostatná politika soudržnosti je nezbytným předpokladem pro úspěšné provádění této strategie; zdůrazňuje, že vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru politika soudržnosti významně přispívá ke všem třem prioritám strategie Evropa 2020, jimiž jsou inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst, a to by se mělo odrazit ve struktuře příštího VFR odmítnutím fragmentace této politiky do různých rozpočtových okruhů a podokruhů; připomíná však, že politika soudržnosti EU má své vlastní poslání a cíle stanovené v článku 174 SFEU, jež jdou nad rámec strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že by toto poslání a tyto cíle měly být v příštím programovém období zachovány, zejména vzhledem k přetrvávající potřebě hospodářské, sociální a územní konvergence v Unii; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje dominantní úlohu politiky soudržnosti pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 a zastává názor, že rozumná samostatná politika soudržnosti je nezbytným předpokladem pro úspěšné provádění této strategie; zdůrazňuje, že vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru politika soudržnosti významně přispívá ke všem třem prioritám strategie Evropa 2020, jimiž jsou inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst, a to by se mělo odrazit ve struktuře příštího VFR odmítnutím fragmentace této politiky do různých rozpočtových okruhů a podokruhů; připomíná však, že politika soudržnosti EU má své vlastní poslání a cíle stanovené v článku 174 SFEU, jež jdou nad rámec strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že by toto poslání a tyto cíle měly být v příštím programovém období zachovány, zejména vzhledem k přetrvávající potřebě hospodářské, sociální a územní konvergence v Unii;

| 67. | zdůrazňuje, že úspěch a posílení politiky soudržnosti vyžaduje odpovídající finanční prostředky a že objem prostředků vyčleněných na tuto politiku v současném finančním programovacím období by měl být přinejmenším zachován i v příštím období, aby se zvýšilo úsilí o snižování nerovností v rozvoji mezi regiony EU; připomíná v této souvislosti svůj rozhodný požadavek na zajištění toho, aby nevyčerpané nebo zrušené prostředky z oblasti politiky soudržnosti zůstaly v příštím VFR v rozpočtu EU a nevracely se členským státům; připomíná svůj postoj, že hlavním kritériem pro určování způsobilosti pro čerpání podpory regionální politiky musí zůstat HDP na obyvatele; |
| --- | --- |

67.

zdůrazňuje, že úspěch a posílení politiky soudržnosti vyžaduje odpovídající finanční prostředky a že objem prostředků vyčleněných na tuto politiku v současném finančním programovacím období by měl být přinejmenším zachován i v příštím období, aby se zvýšilo úsilí o snižování nerovností v rozvoji mezi regiony EU; připomíná v této souvislosti svůj rozhodný požadavek na zajištění toho, aby nevyčerpané nebo zrušené prostředky z oblasti politiky soudržnosti zůstaly v příštím VFR v rozpočtu EU a nevracely se členským státům; připomíná svůj postoj, že hlavním kritériem pro určování způsobilosti pro čerpání podpory regionální politiky musí zůstat HDP na obyvatele;

| 68. | je přesvědčen, že členské státy a regiony by měly soustředit unijní a vnitrostátní zdroje na malý počet priorit a projektů, které mají skutečně evropský význam, například výzkum a vývoj a inovace, a tím reagovat na specifické výzvy, kterým čelí; v této souvislosti žádá Komisi, aby vypracovala konkrétní návrhy na zajištění většího tematického zaměření fondů soudržnosti na priority strategie Evropa 2020, a domnívá se, že by měl být zaveden systém, který je více orientován na výsledky, než je současné „vyčlenění prostředků“, přičemž však musí být zajištěno, že budou řádně zohledňovány potřeby a priority konkrétních regionů; vítá v tomto ohledu úmysl Komise dohodnout s každým členským státem a jeho regiony nebo přímo s regiony – v rámci dohod o partnerství v oblasti rozvoje a investic a operačních programů – konkrétní podmínky a podmíněnosti k dosažení stanovených cílů; |
| --- | --- |

68.

je přesvědčen, že členské státy a regiony by měly soustředit unijní a vnitrostátní zdroje na malý počet priorit a projektů, které mají skutečně evropský význam, například výzkum a vývoj a inovace, a tím reagovat na specifické výzvy, kterým čelí; v této souvislosti žádá Komisi, aby vypracovala konkrétní návrhy na zajištění většího tematického zaměření fondů soudržnosti na priority strategie Evropa 2020, a domnívá se, že by měl být zaveden systém, který je více orientován na výsledky, než je současné „vyčlenění prostředků“, přičemž však musí být zajištěno, že budou řádně zohledňovány potřeby a priority konkrétních regionů; vítá v tomto ohledu úmysl Komise dohodnout s každým členským státem a jeho regiony nebo přímo s regiony – v rámci dohod o partnerství v oblasti rozvoje a investic a operačních programů – konkrétní podmínky a podmíněnosti k dosažení stanovených cílů;

| 69. | je pevně přesvědčen, že je důležité zaujmout integrovaný politický přístup, a domnívá se, že všechny investice pro konkrétní odvětví v příštím VFR by měly být koordinovány s investicemi prováděnými v rámci politiky soudržnosti; zdůrazňuje proto, že je třeba zlepšit koordinaci, omezit zbytečné překrývání činnosti a vytvořit větší součinnost mezi Fondem pro regionální rozvoj (ERDF), Evropským sociálním fondem (ESF), Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropským rybářským fondem (ERF); zdůrazňuje, že je třeba zamezit zdvojování činnosti a zlepšit koordinaci také mezi Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci a ESF; domnívá se proto, že vytváření společného strategického rámce, kterým se stanoví společné investiční priority pro všechny tyto fondy, představuje důležitý krok tímto směrem; je dále přesvědčen, že koordinace musí být zajištěna na všech úrovních tvorby politik, tj. od strategického plánování až po jejich realizaci; je přesvědčen, že ESF musí zůstat nedílnou součástí politiky soudržnosti ve všech fázích jejího programování, provádění a řízení; |
| --- | --- |

69.

je pevně přesvědčen, že je důležité zaujmout integrovaný politický přístup, a domnívá se, že všechny investice pro konkrétní odvětví v příštím VFR by měly být koordinovány s investicemi prováděnými v rámci politiky soudržnosti; zdůrazňuje proto, že je třeba zlepšit koordinaci, omezit zbytečné překrývání činnosti a vytvořit větší součinnost mezi Fondem pro regionální rozvoj (ERDF), Evropským sociálním fondem (ESF), Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropským rybářským fondem (ERF); zdůrazňuje, že je třeba zamezit zdvojování činnosti a zlepšit koordinaci také mezi Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci a ESF; domnívá se proto, že vytváření společného strategického rámce, kterým se stanoví společné investiční priority pro všechny tyto fondy, představuje důležitý krok tímto směrem; je dále přesvědčen, že koordinace musí být zajištěna na všech úrovních tvorby politik, tj. od strategického plánování až po jejich realizaci; je přesvědčen, že ESF musí zůstat nedílnou součástí politiky soudržnosti ve všech fázích jejího programování, provádění a řízení;

| 70. | domnívá se, že městské oblasti, tedy místa s vysokou koncentrací problémů (nezaměstnanost, sociální vyloučení, zhoršování životního prostředí, migrace), mohou hrát v regionálním rozvoji důležitou úlohu a přispívat k řešení hospodářských a sociálních rozdílů v praxi; zdůrazňuje proto potřebu viditelnějšího a cílenějšího přístupu k městské dimenzi politiky soudržnosti při současném zajištění vyvážených podmínek pro synergický rozvoj městských, příměstských a venkovských oblastí; |
| --- | --- |

70.

domnívá se, že městské oblasti, tedy místa s vysokou koncentrací problémů (nezaměstnanost, sociální vyloučení, zhoršování životního prostředí, migrace), mohou hrát v regionálním rozvoji důležitou úlohu a přispívat k řešení hospodářských a sociálních rozdílů v praxi; zdůrazňuje proto potřebu viditelnějšího a cílenějšího přístupu k městské dimenzi politiky soudržnosti při současném zajištění vyvážených podmínek pro synergický rozvoj městských, příměstských a venkovských oblastí;

| 71. | uznává, že podle Smlouvy by měla být zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, ostrovní, přeshraniční a horské regiony a nejvzdálenější regiony; je přesvědčen, že zdroje a kapacity těchto regionů mohou hrát významnou úlohu, pokud jde o konkurenceschopnost Evropské unie v budoucnu; zdůrazňuje proto, že by tyto oblasti, jež se potýkají s problémy, měly být uznány také v budoucím VFR; domnívá se, že pro regiony, které jsou trvale znevýhodněny, je třeba vypracovat zvláštní strategii v souladu s usnesením EP ze dne 22. září 2010; |
| --- | --- |

71.

uznává, že podle Smlouvy by měla být zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, ostrovní, přeshraniční a horské regiony a nejvzdálenější regiony; je přesvědčen, že zdroje a kapacity těchto regionů mohou hrát významnou úlohu, pokud jde o konkurenceschopnost Evropské unie v budoucnu; zdůrazňuje proto, že by tyto oblasti, jež se potýkají s problémy, měly být uznány také v budoucím VFR; domnívá se, že pro regiony, které jsou trvale znevýhodněny, je třeba vypracovat zvláštní strategii v souladu s usnesením EP ze dne 22. září 2010;

| 72. | připomíná, že jedna z hlavní výtek namířených proti politice soudržnosti se týká složitosti jejích pravidel; trvá na tom, že je důležité zvolit postup křížového financování a zjednodušit pravidla a postupy této politiky, snižovat složitost a administrativní zátěž, zvýšit transparentnost a účinnost přidělování zdrojů městům, obcím a regionům; zdůrazňuje, že by systémy auditu a kontroly měly být v souladu s nejvyššími standardy, aby mohlo být odhaleno a neprodleně postihováno zneužívání prostředků; zdůrazňuje, že četnost kontrol by měla být úměrná riziku nesrovnalostí v souladu se zásadou proporcionality; |
| --- | --- |

72.

připomíná, že jedna z hlavní výtek namířených proti politice soudržnosti se týká složitosti jejích pravidel; trvá na tom, že je důležité zvolit postup křížového financování a zjednodušit pravidla a postupy této politiky, snižovat složitost a administrativní zátěž, zvýšit transparentnost a účinnost přidělování zdrojů městům, obcím a regionům; zdůrazňuje, že by systémy auditu a kontroly měly být v souladu s nejvyššími standardy, aby mohlo být odhaleno a neprodleně postihováno zneužívání prostředků; zdůrazňuje, že četnost kontrol by měla být úměrná riziku nesrovnalostí v souladu se zásadou proporcionality;

| 73. | vyzývá ke zlepšení systémů sledování a hodnocení, pokud jde o jejich provádění; zdůrazňuje, že při zlepšování systémů by měla hrát klíčovou úlohu zásada partnerství, která by měla být v rámci zjednodušování rozšířena; domnívá se, že vypracování konkrétních a měřitelných ukazatelů výsledků by mělo být považováno za nezbytný předpoklad pro měření skutečného pokroku dosaženého na cestě k dohodnutým cílům; vítá návrhy Komise na předběžné a průběžné hodnocení operačních programů a posouzení jejich dopadů; připomíná, že ostatní zásady politiky soudržnosti, jako je například pravidlo spolufinancování, víceúrovňové řízení, přístup zdola nahoru, gender mainstreaming a doplňkovost, prokázaly svůj význam a měly by být zachovány i v příštím VFR; |
| --- | --- |

73.

vyzývá ke zlepšení systémů sledování a hodnocení, pokud jde o jejich provádění; zdůrazňuje, že při zlepšování systémů by měla hrát klíčovou úlohu zásada partnerství, která by měla být v rámci zjednodušování rozšířena; domnívá se, že vypracování konkrétních a měřitelných ukazatelů výsledků by mělo být považováno za nezbytný předpoklad pro měření skutečného pokroku dosaženého na cestě k dohodnutým cílům; vítá návrhy Komise na předběžné a průběžné hodnocení operačních programů a posouzení jejich dopadů; připomíná, že ostatní zásady politiky soudržnosti, jako je například pravidlo spolufinancování, víceúrovňové řízení, přístup zdola nahoru, gender mainstreaming a doplňkovost, prokázaly svůj význam a měly by být zachovány i v příštím VFR;

| 74. | vyzývá Komisi, aby po dobu trvání příštího programového období vytvořila přechodnou kategorii pro regiony, jejichž HDP na obyvatele dosahuje 75 % až 90 % HDP EU, s cílem poskytnout jim jasnější status a větší jistotu v jejich rozvoji; žádá Komisi, aby poskytla další informace o rozpočtových dopadech takové možnosti; vyzývá Komisi, aby rovněž vypracovala konkrétní návrhy na posílení rovnosti mezi regiony s přechodnou podporou a ostatními regiony na stejné úrovni rozvoje, zdůrazňuje, že tato přechodná opatření pro příští programové období pro regiony, na které se přestane vztahovat cíl konvergence, a pro regiony, jejichž HDP na obyvatele se pohybuje v rozmezí od 75 % do 90 % průměru EU, by neměla být zavedena na úkor regionů, jichž se týkají cíle „konvergence“ (1. cíl) a „konkurenceschopnost“ (2. cíl), či na úkor cíle „evropská územní spolupráce“ (3. cíl); |
| --- | --- |

74.

vyzývá Komisi, aby po dobu trvání příštího programového období vytvořila přechodnou kategorii pro regiony, jejichž HDP na obyvatele dosahuje 75 % až 90 % HDP EU, s cílem poskytnout jim jasnější status a větší jistotu v jejich rozvoji; žádá Komisi, aby poskytla další informace o rozpočtových dopadech takové možnosti; vyzývá Komisi, aby rovněž vypracovala konkrétní návrhy na posílení rovnosti mezi regiony s přechodnou podporou a ostatními regiony na stejné úrovni rozvoje, zdůrazňuje, že tato přechodná opatření pro příští programové období pro regiony, na které se přestane vztahovat cíl konvergence, a pro regiony, jejichž HDP na obyvatele se pohybuje v rozmezí od 75 % do 90 % průměru EU, by neměla být zavedena na úkor regionů, jichž se týkají cíle „konvergence“ (1. cíl) a „konkurenceschopnost“ (2. cíl), či na úkor cíle „evropská územní spolupráce“ (3. cíl);

| 75. | varuje před tím, aby byly prostředky z fondů soudržnosti vystavovány sankcím v rámci makroekonomické podmíněnosti v souvislosti s Paktem o stabilitě a růstu, protože by to bylo v rozporu se základními cíli, které politika soudržnosti sleduje, zejména s cílem snížit regionální rozdíly; zdůrazňuje proto, že je třeba zpřísnit dohled nad strukturálními fondy, aby se fondy používaly v souladu s právem EU a se stanovenými cíli; |
| --- | --- |

75.

varuje před tím, aby byly prostředky z fondů soudržnosti vystavovány sankcím v rámci makroekonomické podmíněnosti v souvislosti s Paktem o stabilitě a růstu, protože by to bylo v rozporu se základními cíli, které politika soudržnosti sleduje, zejména s cílem snížit regionální rozdíly; zdůrazňuje proto, že je třeba zpřísnit dohled nad strukturálními fondy, aby se fondy používaly v souladu s právem EU a se stanovenými cíli;

| 76. | je zejména znepokojen pomalým zahajováním operačních programů na počátku každého programového období, a to mimo jiné v důsledku jejich překrývání se závěrečnou fází předchozích projektů; upozorňuje, že je třeba tento problém řešit včas a zaměřit se na faktory, které k takovému zpoždění přispívají; za tímto účelem poukazuje na to, že je nutné zajistit určitou kontinuitu mezi programovými obdobími, pokud jde o vytváření vnitrostátních systémů a orgánů řízení a kontroly; |
| --- | --- |

76.

je zejména znepokojen pomalým zahajováním operačních programů na počátku každého programového období, a to mimo jiné v důsledku jejich překrývání se závěrečnou fází předchozích projektů; upozorňuje, že je třeba tento problém řešit včas a zaměřit se na faktory, které k takovému zpoždění přispívají; za tímto účelem poukazuje na to, že je nutné zajistit určitou kontinuitu mezi programovými obdobími, pokud jde o vytváření vnitrostátních systémů a orgánů řízení a kontroly;

| 77. | vybízí místní a regionální orgány, aby co nejvíce využily inovativní finanční nástroje, mj. revolvingové fondy pro opatření v oblasti energetické účinnosti; požaduje, aby tyto nástroje byly zjednodušeny, ale aby také podléhaly větší demokratické kontrole; |
| --- | --- |

77.

vybízí místní a regionální orgány, aby co nejvíce využily inovativní finanční nástroje, mj. revolvingové fondy pro opatření v oblasti energetické účinnosti; požaduje, aby tyto nástroje byly zjednodušeny, ale aby také podléhaly větší demokratické kontrole;

Hospodaření s přírodními zdroji a udržitelný rozvoj

Společná zemědělská politika

| 78. | potvrzuje, že společná zemědělská politika (SZP) by měla přispívat také k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a že oba pilíře SZP musí být pro ni jako doplněk cenným a významným přínosem; zdůrazňuje, že SZP je pevně zakotvena v Lisabonské smlouvě, která stanoví její cíle a úkoly; |
| --- | --- |

78.

potvrzuje, že společná zemědělská politika (SZP) by měla přispívat také k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a že oba pilíře SZP musí být pro ni jako doplněk cenným a významným přínosem; zdůrazňuje, že SZP je pevně zakotvena v Lisabonské smlouvě, která stanoví její cíle a úkoly;

| 79. | zdůrazňuje, že zatímco primární úlohou stávající i reformované SZP je zabezpečit dodávky potravin v Evropské unii, jakož i celosvětové dodávky potravin v obdobích růstu cen a nedostatku potravin, SZP zároveň poskytuje mnoho různých veřejných statků mimo zemědělské trhy, např. udržuje produktivitu zemědělské půdy v celé Evropě, vytváří rozmanitost krajiny, zvyšuje biodiverzitu a dobré životní podmínky zvířat, zmírňuje změnu klimatu, chrání půdu a vodu, bojuje proti vylidňování venkova, chudobě a segregaci, poskytuje pracovní místa a služby obecného zájmu ve venkovských oblastech, přispívá k udržitelnější produkci potravin a podporuje obnovitelné zdroje energie; |
| --- | --- |

79.

zdůrazňuje, že zatímco primární úlohou stávající i reformované SZP je zabezpečit dodávky potravin v Evropské unii, jakož i celosvětové dodávky potravin v obdobích růstu cen a nedostatku potravin, SZP zároveň poskytuje mnoho různých veřejných statků mimo zemědělské trhy, např. udržuje produktivitu zemědělské půdy v celé Evropě, vytváří rozmanitost krajiny, zvyšuje biodiverzitu a dobré životní podmínky zvířat, zmírňuje změnu klimatu, chrání půdu a vodu, bojuje proti vylidňování venkova, chudobě a segregaci, poskytuje pracovní místa a služby obecného zájmu ve venkovských oblastech, přispívá k udržitelnější produkci potravin a podporuje obnovitelné zdroje energie;

| 80. | vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na reformu SZP, jejímž cílem bude efektivnější a účinnější rozdělování a využívání rozpočtu na SZP, mimo jiné na základě spravedlivějšího rozdělování přímých plateb mezi členské státy, regiony a zemědělce, a to zvýšením podmíněnosti ve prospěch poskytování veřejných statků, které společnost očekává, a cílenějších plateb, aby byla zajištěna co nejlepší návratnost veřejných peněz; zdůrazňuje, že je potřeba zachovat dvoupilířový systém SZP a zjednodušit prováděcí mechanismus; |
| --- | --- |

80.

vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na reformu SZP, jejímž cílem bude efektivnější a účinnější rozdělování a využívání rozpočtu na SZP, mimo jiné na základě spravedlivějšího rozdělování přímých plateb mezi členské státy, regiony a zemědělce, a to zvýšením podmíněnosti ve prospěch poskytování veřejných statků, které společnost očekává, a cílenějších plateb, aby byla zajištěna co nejlepší návratnost veřejných peněz; zdůrazňuje, že je potřeba zachovat dvoupilířový systém SZP a zjednodušit prováděcí mechanismus;

| 81. | podporuje potravinovou soběstačnost rozvojových zemí; připomíná, že se členové WTO na konferenci ministrů v Hongkongu v roce 2005 zavázali, že docílí zrušení všech forem vývozních dotací; domnívá se, že nová SZP musí být v souladu s koncepcí soudržnosti politik EU v zájmu rozvoje; zdůrazňuje, že Unie nesmí nadále používat vývozní dotace pro zemědělské produkty a musí pokračovat v koordinaci úsilí s hlavními světovými zemědělskými producenty o omezení dotací narušujících obchod; |
| --- | --- |

81.

podporuje potravinovou soběstačnost rozvojových zemí; připomíná, že se členové WTO na konferenci ministrů v Hongkongu v roce 2005 zavázali, že docílí zrušení všech forem vývozních dotací; domnívá se, že nová SZP musí být v souladu s koncepcí soudržnosti politik EU v zájmu rozvoje; zdůrazňuje, že Unie nesmí nadále používat vývozní dotace pro zemědělské produkty a musí pokračovat v koordinaci úsilí s hlavními světovými zemědělskými producenty o omezení dotací narušujících obchod;

| 82. | trvá na tom, že vzhledem k širokému spektru úkolů a cílů, na které musí SZP reagovat, by částky přidělené na SZP v rozpočtovém roce 2013 měly být v průběhu příštího finančního programového období přinejmenším zachovány; |
| --- | --- |

82.

trvá na tom, že vzhledem k širokému spektru úkolů a cílů, na které musí SZP reagovat, by částky přidělené na SZP v rozpočtovém roce 2013 měly být v průběhu příštího finančního programového období přinejmenším zachovány;

| 83. | vyzývá k větší koordinaci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a dalších prostředků ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti s cílem posílit územní přístup; žádá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy, jak lze dosáhnout lepší součinnosti, pokud jde o financování nezemědělských činností v rámci EZFRV a jiných relevantních nástrojů; očekává, že náklady spojené s diverzifikací hospodářství se v regionech, kde je zemědělství na ústupu, v období příštího VFR zvýší; |
| --- | --- |

83.

vyzývá k větší koordinaci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a dalších prostředků ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti s cílem posílit územní přístup; žádá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy, jak lze dosáhnout lepší součinnosti, pokud jde o financování nezemědělských činností v rámci EZFRV a jiných relevantních nástrojů; očekává, že náklady spojené s diverzifikací hospodářství se v regionech, kde je zemědělství na ústupu, v období příštího VFR zvýší;

Rybolov

| 84. | zdůrazňuje, že rybolovné zdroje představují veřejný statek zásadního významu pro celosvětové zabezpečení potravin; upozorňuje na to, že odvětví rybolovu a akvakultury a s nimi spojené činnosti jsou často hlavním zdrojem obživy a udržitelné zaměstnanosti v pobřežních, ostrovních a vzdálených regionech; domnívá se, že má-li být dosaženo střednědobých a dlouhodobých cílů společné rybářské politiky (stabilní a udržitelné odvětví rybolovu) a obnovy populací ryb a mají-li se řešit sociální aspekty spojené se snížením intenzity rybolovu, bude reforma společné rybářské politiky (SRP) potřebovat po roce 2013 náležité finanční zdroje; uznává potřebu posílené koordinace s politikou soudržnosti; zdůrazňuje, že Evropský rybářský fond by se měl využívat k podpoře udržitelných praktik rybolovu, v souladu se zásadou co nejvyššího udržitelného výnosu, jakož i k zachování mořských ekosystémů, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost odvětví drobného rybolovu; |
| --- | --- |

84.

zdůrazňuje, že rybolovné zdroje představují veřejný statek zásadního významu pro celosvětové zabezpečení potravin; upozorňuje na to, že odvětví rybolovu a akvakultury a s nimi spojené činnosti jsou často hlavním zdrojem obživy a udržitelné zaměstnanosti v pobřežních, ostrovních a vzdálených regionech; domnívá se, že má-li být dosaženo střednědobých a dlouhodobých cílů společné rybářské politiky (stabilní a udržitelné odvětví rybolovu) a obnovy populací ryb a mají-li se řešit sociální aspekty spojené se snížením intenzity rybolovu, bude reforma společné rybářské politiky (SRP) potřebovat po roce 2013 náležité finanční zdroje; uznává potřebu posílené koordinace s politikou soudržnosti; zdůrazňuje, že Evropský rybářský fond by se měl využívat k podpoře udržitelných praktik rybolovu, v souladu se zásadou co nejvyššího udržitelného výnosu, jakož i k zachování mořských ekosystémů, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost odvětví drobného rybolovu;

Životní prostředí, změna klimatu a efektivnost zdrojů

| 85. | zdůrazňuje, že by Unie měla stát v čele transformace směrem k udržitelnému hospodářství a podporovat přechod k udržitelné společnosti s konkurenceschopným evropským průmyslem a přijatelnými cenami energie s cílem zajistit čisté a zdravé životní prostředí; zdůrazňuje, že by toho mělo být dosaženo mimo jiné snižováním spotřeby energie ve všech odvětvích, přičemž podmínkou je dobře fungující vnitřní trh s energií a infrastruktura, dále decentralizací dodávek energie, větším využíváním obnovitelných zdrojů energie, zlepšením ochrany biodiverzity a zajištěním odolnosti ekosystémů; |
| --- | --- |

85.

zdůrazňuje, že by Unie měla stát v čele transformace směrem k udržitelnému hospodářství a podporovat přechod k udržitelné společnosti s konkurenceschopným evropským průmyslem a přijatelnými cenami energie s cílem zajistit čisté a zdravé životní prostředí; zdůrazňuje, že by toho mělo být dosaženo mimo jiné snižováním spotřeby energie ve všech odvětvích, přičemž podmínkou je dobře fungující vnitřní trh s energií a infrastruktura, dále decentralizací dodávek energie, větším využíváním obnovitelných zdrojů energie, zlepšením ochrany biodiverzity a zajištěním odolnosti ekosystémů;

| 86. | zdůrazňuje, že program LIFE+ byl úspěšně realizován a prokázal svůj význam pro zachování biologické rozmanitosti a ochranu životního prostředí; zdůrazňuje potřebu pokračovat v dobře finančně zajištěných programech zaměřených na přírodu a biologickou rozmanitost v zájmu splnění cílů EU v oblasti životního prostředí, zejména v programech LIFE+ a NATURA 2000; |
| --- | --- |

86.

zdůrazňuje, že program LIFE+ byl úspěšně realizován a prokázal svůj význam pro zachování biologické rozmanitosti a ochranu životního prostředí; zdůrazňuje potřebu pokračovat v dobře finančně zajištěných programech zaměřených na přírodu a biologickou rozmanitost v zájmu splnění cílů EU v oblasti životního prostředí, zejména v programech LIFE+ a NATURA 2000;

| 87. | zdůrazňuje potřebu horizontálního přístupu, který kombinuje opatření k boji proti změně klimatu a snižování emisí skleníkových plynů – zejména opatření pro úsporu energie – ve všech relevantních oblastech politiky, včetně vnějších politik; je přesvědčen, že správně nasměrované podněty, jako je podmíněnost výdajů a právní předpisy EU, jsou klíčovými prvky pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 v této oblasti; domnívá se proto, že by opatření v oblasti klimatu měla být začleněna do všech příslušných oddílů výdajů, včetně oddílu vnějších politik, a že by u nových projektů mělo být provedeno hodnocení jejich klimatického dopadu; domnívá se, že do opatření pro zmírňování změny klimatu a do inovací v této oblasti by se měl investovat větší podíl příjmů ze systému EU pro obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

87.

zdůrazňuje potřebu horizontálního přístupu, který kombinuje opatření k boji proti změně klimatu a snižování emisí skleníkových plynů – zejména opatření pro úsporu energie – ve všech relevantních oblastech politiky, včetně vnějších politik; je přesvědčen, že správně nasměrované podněty, jako je podmíněnost výdajů a právní předpisy EU, jsou klíčovými prvky pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 v této oblasti; domnívá se proto, že by opatření v oblasti klimatu měla být začleněna do všech příslušných oddílů výdajů, včetně oddílu vnějších politik, a že by u nových projektů mělo být provedeno hodnocení jejich klimatického dopadu; domnívá se, že do opatření pro zmírňování změny klimatu a do inovací v této oblasti by se měl investovat větší podíl příjmů ze systému EU pro obchodování s emisemi;

| 88. | zastává názor, že jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 je řešení problému udržitelnosti, a to zaváděním ekologických kritérií a zvyšováním účinnosti zdrojů a energie s cílem bojovat proti změně klimatu; |
| --- | --- |

88.

zastává názor, že jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 je řešení problému udržitelnosti, a to zaváděním ekologických kritérií a zvyšováním účinnosti zdrojů a energie s cílem bojovat proti změně klimatu;

| 89. | podporuje proto návrh vyjádřený v přezkumu rozpočtu Komise zavést povinnost transparentním způsobem uvádět případy, kdy odvětvové programy podpořily cíle 20/20/20 v oblasti klimatu a energetiky stanovené ve strategii Evropa 2020 a přispěly ke splnění cílů stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje“; |
| --- | --- |

89.

podporuje proto návrh vyjádřený v přezkumu rozpočtu Komise zavést povinnost transparentním způsobem uvádět případy, kdy odvětvové programy podpořily cíle 20/20/20 v oblasti klimatu a energetiky stanovené ve strategii Evropa 2020 a přispěly ke splnění cílů stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje“;

| 90. | podtrhuje globální odpovědnost EU v boji proti změně klimatu; připomíná, že přísliby plynoucí z Kodaňské dohody a z dohody z Cancúnu, jejichž cílem je pomoci rozvojovým zemím řešit problém změny klimatu, musí být vzhledem k současné rozvojové pomoci „nové a doplňkové“ a mezi těmito dvěma politikami musí být zachována dostatečná provázanost; navrhuje, aby byl za tímto účelem vytvořen nový program; připomíná postoj Evropského parlamentu k potřebě zachovat financování všech evropských politik v rámci rozpočtu EU; vyzývá k začlenění mezinárodních závazků EU v oblasti změny klimatu do rozpočtu EU s cílem dosáhnout maximálního pákového efektu zdrojů Společenství; |
| --- | --- |

90.

podtrhuje globální odpovědnost EU v boji proti změně klimatu; připomíná, že přísliby plynoucí z Kodaňské dohody a z dohody z Cancúnu, jejichž cílem je pomoci rozvojovým zemím řešit problém změny klimatu, musí být vzhledem k současné rozvojové pomoci „nové a doplňkové“ a mezi těmito dvěma politikami musí být zachována dostatečná provázanost; navrhuje, aby byl za tímto účelem vytvořen nový program; připomíná postoj Evropského parlamentu k potřebě zachovat financování všech evropských politik v rámci rozpočtu EU; vyzývá k začlenění mezinárodních závazků EU v oblasti změny klimatu do rozpočtu EU s cílem dosáhnout maximálního pákového efektu zdrojů Společenství;

Energetika

| 91. | je přesvědčen, že podíl energetiky by se měl v příštím VFR zvýšit; domnívá se, že technologie v oblasti energetiky a energie z obnovitelných zdrojů, energetická účinnost a opatření v oblasti energetických úspor by měly být klíčovými prioritami, a vyzývá k odpovídajícímu navýšení evropského financování v těchto oblastech; vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní kritéria a zajistila, že budou splněny dohodnuté cíle, které mohou být účinně sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci politik a prostřednictvím konkrétních vnitrostátních plánů pro energetickou účinnost; |
| --- | --- |

91.

je přesvědčen, že podíl energetiky by se měl v příštím VFR zvýšit; domnívá se, že technologie v oblasti energetiky a energie z obnovitelných zdrojů, energetická účinnost a opatření v oblasti energetických úspor by měly být klíčovými prioritami, a vyzývá k odpovídajícímu navýšení evropského financování v těchto oblastech; vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní kritéria a zajistila, že budou splněny dohodnuté cíle, které mohou být účinně sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci politik a prostřednictvím konkrétních vnitrostátních plánů pro energetickou účinnost;

| 92. | zdůrazňuje, že třeba zvýšit financování výzkumu, technického rozvoje a demonstrací v oblasti energetiky s cílem vyvinout udržitelnou a finančně dostupnou energii pro všechny; vyzývá k úplné realizaci již přijatého strategického plánu pro energetické technologie (SET-Plan), včetně odpovídajícího financování, během příštího VFR; |
| --- | --- |

92.

zdůrazňuje, že třeba zvýšit financování výzkumu, technického rozvoje a demonstrací v oblasti energetiky s cílem vyvinout udržitelnou a finančně dostupnou energii pro všechny; vyzývá k úplné realizaci již přijatého strategického plánu pro energetické technologie (SET-Plan), včetně odpovídajícího financování, během příštího VFR;

Propojená Evropa

| 93. | vzhledem k obrovským finančním potřebám v oblasti dopravy a energetické infrastruktury a vzhledem k pozitivním externalitám těchto projektů zdůrazňuje potřebu vypracovat motivační regulační rámec na podporu veřejných a soukromých dlouhodobých investic v těchto oblastech; žádá, aby byly ve spolupráci s dlouhodobými investory vytvořeny inovativní finanční nástroje; |
| --- | --- |

93.

vzhledem k obrovským finančním potřebám v oblasti dopravy a energetické infrastruktury a vzhledem k pozitivním externalitám těchto projektů zdůrazňuje potřebu vypracovat motivační regulační rámec na podporu veřejných a soukromých dlouhodobých investic v těchto oblastech; žádá, aby byly ve spolupráci s dlouhodobými investory vytvořeny inovativní finanční nástroje;

Transevropské energetické sítě

| 94. | zdůrazňuje, že při rozhodování o financování energetické infrastruktury je nezbytné upřednostňovat energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie; zdůrazňuje naléhavou potřebu modernizovat a inovovat evropskou energetickou infrastrukturu, vytvářet inteligentní sítě a budovat propojení, která jsou nezbytná pro realizaci vnitřního trhu s energií, diverzifikaci energetických zdrojů a zásobovacích tras se třetími zeměmi, posílení zajištění dodávek, zvýšení podílu obnovitelné energie a splnění cílů v oblasti energetiky a klimatu; bere na vědomí odhady, že v této oblasti jsou do roku 2020 potřeba podstatné investice ve výši přibližně 1 000 miliard EUR, zejména pro zajištění přenosové kapacity, včetně nové výrobní kapacity a investic do distribučních sítí elektřiny; připomíná, že při stávajících světových cenách energií lze zásadní potřebné investice financovat ze soukromého sektoru; zdůrazňuje potřebu maximalizovat dopad evropského financování a možnost, kterou nabízí strukturální fondy a inovativní finanční nástroje k financování klíčových vnitrostátních a přeshraničních evropských prioritních projektů v oblasti energetické infrastruktury; zdůrazňuje, že pro inovační finanční nástroje v této oblasti je třeba uvolnit podstatnou částku z rozpočtu Evropské unie; |
| --- | --- |

94.

zdůrazňuje, že při rozhodování o financování energetické infrastruktury je nezbytné upřednostňovat energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie; zdůrazňuje naléhavou potřebu modernizovat a inovovat evropskou energetickou infrastrukturu, vytvářet inteligentní sítě a budovat propojení, která jsou nezbytná pro realizaci vnitřního trhu s energií, diverzifikaci energetických zdrojů a zásobovacích tras se třetími zeměmi, posílení zajištění dodávek, zvýšení podílu obnovitelné energie a splnění cílů v oblasti energetiky a klimatu; bere na vědomí odhady, že v této oblasti jsou do roku 2020 potřeba podstatné investice ve výši přibližně 1 000 miliard EUR, zejména pro zajištění přenosové kapacity, včetně nové výrobní kapacity a investic do distribučních sítí elektřiny; připomíná, že při stávajících světových cenách energií lze zásadní potřebné investice financovat ze soukromého sektoru; zdůrazňuje potřebu maximalizovat dopad evropského financování a možnost, kterou nabízí strukturální fondy a inovativní finanční nástroje k financování klíčových vnitrostátních a přeshraničních evropských prioritních projektů v oblasti energetické infrastruktury; zdůrazňuje, že pro inovační finanční nástroje v této oblasti je třeba uvolnit podstatnou částku z rozpočtu Evropské unie;

Doprava a transevropské dopravní sítě

| 95. | zdůrazňuje, že investice do účinné dopravní infrastruktury hrají klíčovou úlohu při ochraně konkurenceschopnosti Evropy a při zajišťování dlouhodobého hospodářského růstu v období po krizi; je přesvědčen, že transevropské dopravní sítě (TEN-T) mají zásadní význam pro zajištění správného fungování vnitřního trhu a poskytují důležitou evropskou přidanou hodnotu, neboť přispívají ke zlepšení přístupnosti a interoperability různých částí EU tím, že zajišťují přeshraniční spojení a odstraňují místa s nedostatečnou průchodností, zlepšují využívání systémů řízení dopravy a dopravních informačních systémů a zajišťují intermodalitu přeshraniční infrastruktury, do níž by členské státy samy neinvestovaly; domnívá se, že by TEN-T měly vytvořit skutečně evropskou hlavní síť spíše než souhrn vnitrostátních projektů a že by financování hlavních projektů mělo být posuzováno a přezkoumáváno s ohledem na skutečný pokrok evropské přidané hodnoty; je pevně přesvědčen, že by TEN-T proto měly být klíčovou prioritou v příštím VFR; |
| --- | --- |

95.

zdůrazňuje, že investice do účinné dopravní infrastruktury hrají klíčovou úlohu při ochraně konkurenceschopnosti Evropy a při zajišťování dlouhodobého hospodářského růstu v období po krizi; je přesvědčen, že transevropské dopravní sítě (TEN-T) mají zásadní význam pro zajištění správného fungování vnitřního trhu a poskytují důležitou evropskou přidanou hodnotu, neboť přispívají ke zlepšení přístupnosti a interoperability různých částí EU tím, že zajišťují přeshraniční spojení a odstraňují místa s nedostatečnou průchodností, zlepšují využívání systémů řízení dopravy a dopravních informačních systémů a zajišťují intermodalitu přeshraniční infrastruktury, do níž by členské státy samy neinvestovaly; domnívá se, že by TEN-T měly vytvořit skutečně evropskou hlavní síť spíše než souhrn vnitrostátních projektů a že by financování hlavních projektů mělo být posuzováno a přezkoumáváno s ohledem na skutečný pokrok evropské přidané hodnoty; je pevně přesvědčen, že by TEN-T proto měly být klíčovou prioritou v příštím VFR;

| 96. | domnívá se, že by podmíněnost měla být posílena zavedením zásady „co nebude využito, bude ztraceno“ (zrušení závazku); v případě, že přidělené finanční prostředky na dopravní politiku nebudou vyčerpány či jejich použití bude zrušeno, zůstanou v rozpočtu EU a nevracejí se členským státům; |
| --- | --- |

96.

domnívá se, že by podmíněnost měla být posílena zavedením zásady „co nebude využito, bude ztraceno“ (zrušení závazku); v případě, že přidělené finanční prostředky na dopravní politiku nebudou vyčerpány či jejich použití bude zrušeno, zůstanou v rozpočtu EU a nevracejí se členským státům;

| 97. | připomíná, že v období 2007–2020 bude zapotřebí investovat do TEN-T celkem 500 miliard eur; domnívá se proto, že je nezbytné, aby se v příštím VFR navýšily finanční prostředky pro TEN-T a současně zlepšila koordinace mezi EU a členskými státy, jakož i koordinace mezi prostředky, které jsou k dispozici pro TEN-T, a prostředky určenými na dopravní projekty v rámci politiky soudržnosti a územní spolupráce, čímž se zlepší využívání dostupných zdrojů financování; zdůrazňuje roli, již mohou při financování těchto projektů hrát také inovativní nástroje financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru a projektových dluhopisů; domnívá se, že výdaje použité z Fondu soudržnosti by proto měly být podmíněny dodržováním obecných zásad evropské dopravní politiky; je přesvědčen, že v zájmu dosažení cílů strategie EU 2020 by měly být do financování TEN-T aktivně začleněny cíle hospodářské, sociální a územní soudržnosti a závazky v oblasti udržitelného rozvoje a v rámci tohoto financování by se měla co nejvíce upřednostňovat doprava s nízkými emisemi uhlíku; |
| --- | --- |

97.

připomíná, že v období 2007–2020 bude zapotřebí investovat do TEN-T celkem 500 miliard eur; domnívá se proto, že je nezbytné, aby se v příštím VFR navýšily finanční prostředky pro TEN-T a současně zlepšila koordinace mezi EU a členskými státy, jakož i koordinace mezi prostředky, které jsou k dispozici pro TEN-T, a prostředky určenými na dopravní projekty v rámci politiky soudržnosti a územní spolupráce, čímž se zlepší využívání dostupných zdrojů financování; zdůrazňuje roli, již mohou při financování těchto projektů hrát také inovativní nástroje financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru a projektových dluhopisů; domnívá se, že výdaje použité z Fondu soudržnosti by proto měly být podmíněny dodržováním obecných zásad evropské dopravní politiky; je přesvědčen, že v zájmu dosažení cílů strategie EU 2020 by měly být do financování TEN-T aktivně začleněny cíle hospodářské, sociální a územní soudržnosti a závazky v oblasti udržitelného rozvoje a v rámci tohoto financování by se měla co nejvíce upřednostňovat doprava s nízkými emisemi uhlíku;

| 98. | vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu zejména potřebu přesunout přepravu nákladu a osob k udržitelnější a účinnější dopravě a současně zajistit účinnou kombinovanou dopravu; domnívá se, že nadcházející revize hlavních směrů TEN-T musí nalézt řešení pro interoperabilitu mezi vnitrostátními a přeshraničními železničními systémy a zavést podmíněnost výdajů EU v zájmu dosažení skutečné jednotné evropské železniční politiky a zajištění většího využívání vnitrozemských vodních cest a pobřežní plavby; |
| --- | --- |

98.

vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu zejména potřebu přesunout přepravu nákladu a osob k udržitelnější a účinnější dopravě a současně zajistit účinnou kombinovanou dopravu; domnívá se, že nadcházející revize hlavních směrů TEN-T musí nalézt řešení pro interoperabilitu mezi vnitrostátními a přeshraničními železničními systémy a zavést podmíněnost výdajů EU v zájmu dosažení skutečné jednotné evropské železniční politiky a zajištění většího využívání vnitrozemských vodních cest a pobřežní plavby;

Cestovní ruch

| 99. | připomíná, že cestovní ruch je na základě Lisabonské smlouvy novou pravomocí EU, což by mělo být v příštím VFR zohledněno; zdůrazňuje významný přínos cestovního ruchu pro evropské hospodářství a je přesvědčen, že evropská strategie pro cestovní ruch by měla mít za cíl zvýšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví a měla by být podpořena přiměřenými finančními prostředky pro příští období; |
| --- | --- |

99.

připomíná, že cestovní ruch je na základě Lisabonské smlouvy novou pravomocí EU, což by mělo být v příštím VFR zohledněno; zdůrazňuje významný přínos cestovního ruchu pro evropské hospodářství a je přesvědčen, že evropská strategie pro cestovní ruch by měla mít za cíl zvýšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví a měla by být podpořena přiměřenými finančními prostředky pro příští období;

Námořní politika

| 100. | uznává, že moře a oceány budou hrát stále významnější roli v budoucím globálním hospodářském růstu; domnívá se, že integrovaná námořní politika musí být vedena a řízena směrem k řešení problémů, s nimiž se potýkají pobřežní oblasti a přímořské oblasti a k podpoře „modrého růstu“ a udržitelného námořního hospodářství; žádá, aby EU zvýšila své úsilí o podporu ambiciózní námořní politiky EU, jež Evropě umožní prosazovat své mezinárodní postavení v tomto strategickém odvětví; trvá na tom, aby byly ve prospěch této politiky uvolněny vhodné rozpočtové prostředky; |
| --- | --- |

100.

uznává, že moře a oceány budou hrát stále významnější roli v budoucím globálním hospodářském růstu; domnívá se, že integrovaná námořní politika musí být vedena a řízena směrem k řešení problémů, s nimiž se potýkají pobřežní oblasti a přímořské oblasti a k podpoře „modrého růstu“ a udržitelného námořního hospodářství; žádá, aby EU zvýšila své úsilí o podporu ambiciózní námořní politiky EU, jež Evropě umožní prosazovat své mezinárodní postavení v tomto strategickém odvětví; trvá na tom, aby byly ve prospěch této politiky uvolněny vhodné rozpočtové prostředky;

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

Podpora evropské kultury a rozmanitosti

| 101. | zdůrazňuje, že podpora občanství Unie má přímý dopad na každodenní život Evropanů a že přispívá k lepšímu pochopení příležitostí, které politiky Unie skýtají, a k pochopení jejich základních práv zakotvených v Listině základních práv EU a ve Smlouvách; je přesvědčen, že v oblasti občanství je nutné zaručit adekvátní financování; |
| --- | --- |

101.

zdůrazňuje, že podpora občanství Unie má přímý dopad na každodenní život Evropanů a že přispívá k lepšímu pochopení příležitostí, které politiky Unie skýtají, a k pochopení jejich základních práv zakotvených v Listině základních práv EU a ve Smlouvách; je přesvědčen, že v oblasti občanství je nutné zaručit adekvátní financování;

| 102. | poukazuje na to, že politiky týkající se mládeže a kultury mají zásadní význam a patří k nejvyšším prioritám, u nichž je třeba ocenit přidanou hodnotu a to, že dokáží oslovovat občany; vyzývá EU a členské státy, aby uznaly, že kulturní a tvůrčí odvětví mají pro evropské hospodářství rostoucí význam a mají pozitivní vliv na další odvětví ekonomiky; důrazně upozorňuje na to, že plný potenciál těchto politik může být realizován pouze v případě, že jim bude poskytnuta odpovídající úroveň financování, a vyzývá k plnému využití tohoto potenciálu v rámci politik rozvoje venkova a soudržnosti; |
| --- | --- |

102.

poukazuje na to, že politiky týkající se mládeže a kultury mají zásadní význam a patří k nejvyšším prioritám, u nichž je třeba ocenit přidanou hodnotu a to, že dokáží oslovovat občany; vyzývá EU a členské státy, aby uznaly, že kulturní a tvůrčí odvětví mají pro evropské hospodářství rostoucí význam a mají pozitivní vliv na další odvětví ekonomiky; důrazně upozorňuje na to, že plný potenciál těchto politik může být realizován pouze v případě, že jim bude poskytnuta odpovídající úroveň financování, a vyzývá k plnému využití tohoto potenciálu v rámci politik rozvoje venkova a soudržnosti;

| 103. | připomíná význam sportu pro zdraví, hospodářský růst a zaměstnanost, cestovní ruch a sociální začleňování, a skutečnost, že článek 165 SFEU svěřuje EU nové pravomoci v této oblasti; vítá sdělení Komise nazvané „Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu“ (KOM(2011)0012) jako první krok při řešení otázky přidané hodnoty sportu, především každodenního cvičení, a při zaměření pozornosti na společenskou, hospodářskou a organizační dimenzi sportu; |
| --- | --- |

103.

připomíná význam sportu pro zdraví, hospodářský růst a zaměstnanost, cestovní ruch a sociální začleňování, a skutečnost, že článek 165 SFEU svěřuje EU nové pravomoci v této oblasti; vítá sdělení Komise nazvané „Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu“ (KOM(2011)0012) jako první krok při řešení otázky přidané hodnoty sportu, především každodenního cvičení, a při zaměření pozornosti na společenskou, hospodářskou a organizační dimenzi sportu;

Politika péče o mládež

| 104. | zdůrazňuje, že mládež by pro Unii měla být rozhodně prioritou a že rozměr problematiky mládeže by měl být v politikách a programech EU viditelný a měl by být posilován; je přesvědčen, že mládež by měla být chápána jako průřezové téma EU a že by měla být rozvíjena součinnost mezi různými oblastmi politik týkajícími se mládeže, vzdělávání a mobility; vítá stěžejní iniciativu „Mládež v pohybu“, která je úhelným kamenem strategie Evropa 2020; poukazuje zejména na to, že programy týkající se mládeže, jako je Celoživotní učení a Mládež v akci, u nichž jsou náklady na jednoho příjemce nízké, a mají tudíž vysokou účinnost, by měly být v příštím VFR zachovány jako samostatné programy a zasloužily by si mnohem více investic; |
| --- | --- |

104.

zdůrazňuje, že mládež by pro Unii měla být rozhodně prioritou a že rozměr problematiky mládeže by měl být v politikách a programech EU viditelný a měl by být posilován; je přesvědčen, že mládež by měla být chápána jako průřezové téma EU a že by měla být rozvíjena součinnost mezi různými oblastmi politik týkajícími se mládeže, vzdělávání a mobility; vítá stěžejní iniciativu „Mládež v pohybu“, která je úhelným kamenem strategie Evropa 2020; poukazuje zejména na to, že programy týkající se mládeže, jako je Celoživotní učení a Mládež v akci, u nichž jsou náklady na jednoho příjemce nízké, a mají tudíž vysokou účinnost, by měly být v příštím VFR zachovány jako samostatné programy a zasloužily by si mnohem více investic;

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

| 105. | zdůrazňuje, že pro Evropu musí zůstat prioritou vytvoření pevné kultury základních práv a rovnosti, jak je zakotvena v Lisabonské smlouvě; zdůrazňuje, že tyto hodnoty musí být začleněny do rozpočtu a zároveň je třeba zajistit příslušné účelové financování; |
| --- | --- |

105.

zdůrazňuje, že pro Evropu musí zůstat prioritou vytvoření pevné kultury základních práv a rovnosti, jak je zakotvena v Lisabonské smlouvě; zdůrazňuje, že tyto hodnoty musí být začleněny do rozpočtu a zároveň je třeba zajistit příslušné účelové financování;

| 106. | konstatuje, že hospodářský, kulturní a sociální rozvoj Unie se může úspěšně realizovat jen ve stabilním a bezpečném prostředí podléhajícím právnímu řádu, v němž jsou dodržována a vymáhána základní práva a chráněny občanské svobody; domnívá se proto, že efektivní politiky v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí jsou předpokladem hospodářské obnovy a základním prvkem v širším politickém a strategickém kontextu; zdůrazňuje, že do externího rozměru Unie, včetně evropské politiky sousedství, je důležité začlenit priority EU v oblasti „vnitřních věcí“, zejména s ohledem na dopad, který bude mít sílící migrace na rozvoj politik EU vůči třetím zemím; zdůrazňuje, že je nutné zajistit náležité financování politik v oblasti přistěhovalectví, azylu a bezpečnosti a zohlednit při jejich provádění priority EU; |
| --- | --- |

106.

konstatuje, že hospodářský, kulturní a sociální rozvoj Unie se může úspěšně realizovat jen ve stabilním a bezpečném prostředí podléhajícím právnímu řádu, v němž jsou dodržována a vymáhána základní práva a chráněny občanské svobody; domnívá se proto, že efektivní politiky v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí jsou předpokladem hospodářské obnovy a základním prvkem v širším politickém a strategickém kontextu; zdůrazňuje, že do externího rozměru Unie, včetně evropské politiky sousedství, je důležité začlenit priority EU v oblasti „vnitřních věcí“, zejména s ohledem na dopad, který bude mít sílící migrace na rozvoj politik EU vůči třetím zemím; zdůrazňuje, že je nutné zajistit náležité financování politik v oblasti přistěhovalectví, azylu a bezpečnosti a zohlednit při jejich provádění priority EU;

| 107. | zdůrazňuje potřebu integrovaného přístupu k naléhavým otázkám přistěhovalectví a azylu a k ochraně vnějších hranic Unie, a to s dostatečnými finančními prostředky a podpůrnými nástroji pro řešení mimořádných situací, které jsou dostupné v duchu dodržování lidských práv a solidarity mezi všemi členskými státy, se zřetelem na vnitrostátní odpovědnost a při jasném vymezení úkolů; poukazuje na to, že je v tomto ohledu potřeba náležitě zohlednit větší výzvy pro agenturu FRONTEX, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a finanční prostředky programu „Solidarita a řízení migračních toků“; |
| --- | --- |

107.

zdůrazňuje potřebu integrovaného přístupu k naléhavým otázkám přistěhovalectví a azylu a k ochraně vnějších hranic Unie, a to s dostatečnými finančními prostředky a podpůrnými nástroji pro řešení mimořádných situací, které jsou dostupné v duchu dodržování lidských práv a solidarity mezi všemi členskými státy, se zřetelem na vnitrostátní odpovědnost a při jasném vymezení úkolů; poukazuje na to, že je v tomto ohledu potřeba náležitě zohlednit větší výzvy pro agenturu FRONTEX, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a finanční prostředky programu „Solidarita a řízení migračních toků“;

| 108. | konstatuje, že podíl financování v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v rozpočtu Unie je relativně malý, a zdůrazňuje, že v budoucím VFR musí být těmto politikám přiděleny přiměřené a objektivně odůvodněné finanční prostředky, aby mohla Unie provádět svou činnost, a to zejména v souvislosti s novými úkoly, jak je uvedeno ve Stockholmském programu a v Lisabonské smlouvě; |
| --- | --- |

108.

konstatuje, že podíl financování v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v rozpočtu Unie je relativně malý, a zdůrazňuje, že v budoucím VFR musí být těmto politikám přiděleny přiměřené a objektivně odůvodněné finanční prostředky, aby mohla Unie provádět svou činnost, a to zejména v souvislosti s novými úkoly, jak je uvedeno ve Stockholmském programu a v Lisabonské smlouvě;

| 109. | zdůrazňuje, že je třeba dosáhnout větší součinnosti mezi jednotlivými fondy a programy, a poukazuje na skutečnost, že zjednodušení správy fondů a zajištění průřezového financování umožní vyčlenění většího množství finančních prostředků na společné cíle; vítá záměr Komise redukovat celkový počet rozpočtových nástrojů v oblasti vnitřních věcí do dvoupilířové struktury, a pokud možno, v rámci sdíleného řízení; je přesvědčen, že tento přístup by měl významně přispět k většímu zjednodušení, racionalizaci, konsolidaci a transparentnosti stávajících fondů a programů; zdůrazňuje však, že je třeba zajistit nesměšování jednotlivých cílů politik v oblasti vnitřních věcí; |
| --- | --- |

109.

zdůrazňuje, že je třeba dosáhnout větší součinnosti mezi jednotlivými fondy a programy, a poukazuje na skutečnost, že zjednodušení správy fondů a zajištění průřezového financování umožní vyčlenění většího množství finančních prostředků na společné cíle; vítá záměr Komise redukovat celkový počet rozpočtových nástrojů v oblasti vnitřních věcí do dvoupilířové struktury, a pokud možno, v rámci sdíleného řízení; je přesvědčen, že tento přístup by měl významně přispět k většímu zjednodušení, racionalizaci, konsolidaci a transparentnosti stávajících fondů a programů; zdůrazňuje však, že je třeba zajistit nesměšování jednotlivých cílů politik v oblasti vnitřních věcí;

Globální Evropa

| 110. | znovu připomíná své hluboké znepokojení nad chronicky nedostatečným financováním vnějších činností Unie a zvláště akutními problémy týkajícími se flexibility při jejich provádění v důsledku nepředvídatelné povahy vnějších událostí a opakujících se mezinárodních krizí a mimořádných událostí; zdůrazňuje proto, že je třeba překlenout mezeru mezi ambicemi a zdroji EU v oblasti zahraniční politiky, a to zajištěním odpovídajících finančních zdrojů a účinných mechanismů flexibility, což Unii umožní reagovat na globální výzvy a nepředvídané události; znovu opakuje svůj požadavek, aby rozpočtové dopady vyplývající z jakýchkoli nových závazků a úkolů, které Unie přijme, byly doplňkem k plánovaným částkám, aby se tak zabránilo ohrožení stávajících priorit; |
| --- | --- |

110.

znovu připomíná své hluboké znepokojení nad chronicky nedostatečným financováním vnějších činností Unie a zvláště akutními problémy týkajícími se flexibility při jejich provádění v důsledku nepředvídatelné povahy vnějších událostí a opakujících se mezinárodních krizí a mimořádných událostí; zdůrazňuje proto, že je třeba překlenout mezeru mezi ambicemi a zdroji EU v oblasti zahraniční politiky, a to zajištěním odpovídajících finančních zdrojů a účinných mechanismů flexibility, což Unii umožní reagovat na globální výzvy a nepředvídané události; znovu opakuje svůj požadavek, aby rozpočtové dopady vyplývající z jakýchkoli nových závazků a úkolů, které Unie přijme, byly doplňkem k plánovaným částkám, aby se tak zabránilo ohrožení stávajících priorit;

| 111. | poukazuje na rozpor mezi výší globální finanční pomoci Unie a jejím často omezeným vlivem v příslušných jednáních a zdůrazňuje potřebu posílit politickou roli Unie a její vliv v mezinárodních institucích a fórech; je přesvědčen, že by si EU měla zajistit politickou úlohu úměrnou finanční podpoře, kterou poskytuje; |
| --- | --- |

111.

poukazuje na rozpor mezi výší globální finanční pomoci Unie a jejím často omezeným vlivem v příslušných jednáních a zdůrazňuje potřebu posílit politickou roli Unie a její vliv v mezinárodních institucích a fórech; je přesvědčen, že by si EU měla zajistit politickou úlohu úměrnou finanční podpoře, kterou poskytuje;

Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ)

| 112. | konstatuje, že Evropská služba pro vnější činnost je ve fázi „budování“; zdůrazňuje, že podle rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 by se „zřízení Evropské služby pro vnější činnost (...) mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita“ (6); zdůrazňuje, že je třeba poskytnout nové službě dostatečné finanční prostředky, aby EU mohla splnit své cíle a naplnit svou úlohu globálního hráče; zdůrazňuje proto, že je třeba, aby nová služba plně využívala přínosu z hlediska efektivity, který přináší sdružování zdrojů na úrovni Unie a součinnost s členskými státy, předcházení zdvojování, existujícímu nebo potenciálnímu překrývání prostředků, nedůslednosti a nekonzistentnosti, a který vede ke škrtům a úsporám ve vnitrostátních rozpočtech a prokazuje tak skutečnou přidanou hodnotu diplomacie Evropské unie; |
| --- | --- |

112.

konstatuje, že Evropská služba pro vnější činnost je ve fázi „budování“; zdůrazňuje, že podle rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 by se „zřízení Evropské služby pro vnější činnost (...) mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita“ (6); zdůrazňuje, že je třeba poskytnout nové službě dostatečné finanční prostředky, aby EU mohla splnit své cíle a naplnit svou úlohu globálního hráče; zdůrazňuje proto, že je třeba, aby nová služba plně využívala přínosu z hlediska efektivity, který přináší sdružování zdrojů na úrovni Unie a součinnost s členskými státy, předcházení zdvojování, existujícímu nebo potenciálnímu překrývání prostředků, nedůslednosti a nekonzistentnosti, a který vede ke škrtům a úsporám ve vnitrostátních rozpočtech a prokazuje tak skutečnou přidanou hodnotu diplomacie Evropské unie;

Zmírnění chudoby

| 113. | připomíná, že lhůta pro splnění rozvojových cílů tisíciletí a kolektivního cíle oficiální rozvojové pomoci ve výši 0,7 % hrubého národního důchodu (HND) vyprší v roce 2015, tedy v termínu, který spadá do příštího období VFR; zdůrazňuje proto, že je nutná odpovídající celková výše rozvojové pomoci a financování, aby Unie a členské státy splnily své mezinárodní závazky v oblasti rozvoje, včetně finančních závazků učiněných v rámci Kodaňské dohody i dohody z Cancúnu; dále zdůrazňuje, že i budoucí finanční přísliby zaměřené na pomoc rozvojovým zemím v boji proti změně klimatu nebo na přizpůsobení se jejím dopadům musí být dodatečné a že musí být zachována provázanost mezi oběma politikami; naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly okamžitá opatření pro splnění svých cílů v oblasti oficiální rozvojové pomoci a svých rozvojových závazků; |
| --- | --- |

113.

připomíná, že lhůta pro splnění rozvojových cílů tisíciletí a kolektivního cíle oficiální rozvojové pomoci ve výši 0,7 % hrubého národního důchodu (HND) vyprší v roce 2015, tedy v termínu, který spadá do příštího období VFR; zdůrazňuje proto, že je nutná odpovídající celková výše rozvojové pomoci a financování, aby Unie a členské státy splnily své mezinárodní závazky v oblasti rozvoje, včetně finančních závazků učiněných v rámci Kodaňské dohody i dohody z Cancúnu; dále zdůrazňuje, že i budoucí finanční přísliby zaměřené na pomoc rozvojovým zemím v boji proti změně klimatu nebo na přizpůsobení se jejím dopadům musí být dodatečné a že musí být zachována provázanost mezi oběma politikami; naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly okamžitá opatření pro splnění svých cílů v oblasti oficiální rozvojové pomoci a svých rozvojových závazků;

| 114. | zdůrazňuje potřebu zajistit náležitou rovnováhu mezi přímou rozpočtovou podporou na jedné straně a financováním udržitelných projektů na straně druhé; zdůrazňuje, že by se rozvojová pomoc měla vynakládat tak, aby se dostala i k nejvíce marginalizovaným a sociálně vyloučeným skupinám obyvatelstva a podporovala jejich začlenění; |
| --- | --- |

114.

zdůrazňuje potřebu zajistit náležitou rovnováhu mezi přímou rozpočtovou podporou na jedné straně a financováním udržitelných projektů na straně druhé; zdůrazňuje, že by se rozvojová pomoc měla vynakládat tak, aby se dostala i k nejvíce marginalizovaným a sociálně vyloučeným skupinám obyvatelstva a podporovala jejich začlenění;

| 115. | znovu vyzývá k začlenění Evropského rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu, neboť by to posílilo jednotnost a transparentnost; trvá však na tom, že začlenění ERF do rozpočtu EU musí vést k celkovému navýšení rozpočtu EU o částku, jež byla původně přidělena pro financování ERF; |
| --- | --- |

115.

znovu vyzývá k začlenění Evropského rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu, neboť by to posílilo jednotnost a transparentnost; trvá však na tom, že začlenění ERF do rozpočtu EU musí vést k celkovému navýšení rozpočtu EU o částku, jež byla původně přidělena pro financování ERF;

| 116. | je přesvědčen, že Evropská komise / EEAS by měly systematicky posuzovat dopad pomoci EU s cílem zlepšit účinnost rozvojové pomoci z EU a součinnost mezi unijní a vnitrostátní rozvojovou pomocí v souladu s Pařížskou deklarací; |
| --- | --- |

116.

je přesvědčen, že Evropská komise / EEAS by měly systematicky posuzovat dopad pomoci EU s cílem zlepšit účinnost rozvojové pomoci z EU a součinnost mezi unijní a vnitrostátní rozvojovou pomocí v souladu s Pařížskou deklarací;

| 117. | považuje za důležité, aby rozvojová pomoc, kterou EU poskytuje, podporovala udržitelný rozvoj v přijímajících zemích; zdůrazňuje, že je potřeba provést hodnocení a stanovit kritéria, jež budou respektovat tento cíl; |
| --- | --- |

117.

považuje za důležité, aby rozvojová pomoc, kterou EU poskytuje, podporovala udržitelný rozvoj v přijímajících zemích; zdůrazňuje, že je potřeba provést hodnocení a stanovit kritéria, jež budou respektovat tento cíl;

| 118. | poukazuje na to, že nejvyšší podíl nejchudšího obyvatelstva světa žije v rozvíjejících se ekonomikách; trvá však na tom, že by v zájmu motivace vlád těchto zemí k většímu zapojení do snižování chudoby na svém území měly být postupně zavedeny alternativní režimy pro rozvojovou spolupráci s těmito zeměmi, jako je například režim spolufinancování; |
| --- | --- |

118.

poukazuje na to, že nejvyšší podíl nejchudšího obyvatelstva světa žije v rozvíjejících se ekonomikách; trvá však na tom, že by v zájmu motivace vlád těchto zemí k většímu zapojení do snižování chudoby na svém území měly být postupně zavedeny alternativní režimy pro rozvojovou spolupráci s těmito zeměmi, jako je například režim spolufinancování;

Prosazování hodnot a zájmů EU na celém světě

| 119. | zdůrazňuje, že by zahraniční politika EU měla vycházet ze zásad a hodnot, na nichž je Unie založena, tj. z demokracie, dodržování lidských práv, respektu k rozmanitosti, dodržování základních svobod a zásad právního státu; opakuje, že je třeba Unii vybavit více odpovídajícími a cílenými prostředky k prosazování těchto hodnot na celém světě a k rozšiřování oblasti míru a stability v jejím sousedství; upozorňuje na zvláštní přínos evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; |
| --- | --- |

119.

zdůrazňuje, že by zahraniční politika EU měla vycházet ze zásad a hodnot, na nichž je Unie založena, tj. z demokracie, dodržování lidských práv, respektu k rozmanitosti, dodržování základních svobod a zásad právního státu; opakuje, že je třeba Unii vybavit více odpovídajícími a cílenými prostředky k prosazování těchto hodnot na celém světě a k rozšiřování oblasti míru a stability v jejím sousedství; upozorňuje na zvláštní přínos evropského nástroje pro demokracii a lidská práva;

| 120. | domnívá se, že EU má v mezinárodním společenství zvláštní odpovědnost za prosazování bezpečnosti, demokracie a prosperity v zemích sousedících s Evropou, na jejichž hospodářském rozvoji a pokroku v oblasti stability má EU přímý zájem; domnívá se proto, že budování úzkých a efektivních vztahů se sousedními zeměmi by mělo zůstat prioritou programu vnější činnosti Unie; zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšit finanční závazky, aby byla Unie schopna splnit hlavní úkoly, jimiž je podpora přechodu k demokracii a konsolidaci, dobrá správa věcí veřejných a lidská práva, a naplnit vysoká očekávání vyplývající z této morální odpovědnosti; současně je přesvědčen, že cílenější využití finančních prostředků je přinejmenším stejně důležité jako jejich objem; vyzývá proto k upevnění zásady podmíněnosti programů pomoci EU s cílem zlepšit demokratický rozvoj a řádné rozpočtové řízení, omezit míru korupce a zlepšit schopnost využívat podporu EU transparentně, efektivně a odpovědně; |
| --- | --- |

120.

domnívá se, že EU má v mezinárodním společenství zvláštní odpovědnost za prosazování bezpečnosti, demokracie a prosperity v zemích sousedících s Evropou, na jejichž hospodářském rozvoji a pokroku v oblasti stability má EU přímý zájem; domnívá se proto, že budování úzkých a efektivních vztahů se sousedními zeměmi by mělo zůstat prioritou programu vnější činnosti Unie; zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšit finanční závazky, aby byla Unie schopna splnit hlavní úkoly, jimiž je podpora přechodu k demokracii a konsolidaci, dobrá správa věcí veřejných a lidská práva, a naplnit vysoká očekávání vyplývající z této morální odpovědnosti; současně je přesvědčen, že cílenější využití finančních prostředků je přinejmenším stejně důležité jako jejich objem; vyzývá proto k upevnění zásady podmíněnosti programů pomoci EU s cílem zlepšit demokratický rozvoj a řádné rozpočtové řízení, omezit míru korupce a zlepšit schopnost využívat podporu EU transparentně, efektivně a odpovědně;

| 121. | připomíná, že EU brzy čeká nová vlna rozšíření, zejména směrem na západní Balkán; žádá proto, aby příští VFR zohlednil náklady na budoucí rozšíření, a to konkrétně dostatečným financováním nástroje předvstupní pomoci; domnívá se, že by nástroj předvstupní pomoci měl upřednostnit podporu nezbytných zlepšení v oblasti souladu kandidátských zemí s acquis communautaire a usnadnit využívání finančních prostředků EU, zejména pro občanskou společnost, sociální partnery, menšiny, nevládní organizace, kulturní dědictví a místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

121.

připomíná, že EU brzy čeká nová vlna rozšíření, zejména směrem na západní Balkán; žádá proto, aby příští VFR zohlednil náklady na budoucí rozšíření, a to konkrétně dostatečným financováním nástroje předvstupní pomoci; domnívá se, že by nástroj předvstupní pomoci měl upřednostnit podporu nezbytných zlepšení v oblasti souladu kandidátských zemí s acquis communautaire a usnadnit využívání finančních prostředků EU, zejména pro občanskou společnost, sociální partnery, menšiny, nevládní organizace, kulturní dědictví a místní a regionální orgány;

| 122. | zdůrazňuje, že Unie musí rychle přizpůsobit svou politiku vůči rozvíjejícím se zemím a rozvíjet s nimi nová strategická partnerství; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu navrhla politický nástroj zaměřený na činnosti, které nesouvisejí s veřejnou rozvojovou pomocí, avšak spadají do oblastí společného zájmu; |
| --- | --- |

122.

zdůrazňuje, že Unie musí rychle přizpůsobit svou politiku vůči rozvíjejícím se zemím a rozvíjet s nimi nová strategická partnerství; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu navrhla politický nástroj zaměřený na činnosti, které nesouvisejí s veřejnou rozvojovou pomocí, avšak spadají do oblastí společného zájmu;

| 123. | je toho názoru, že vzhledem ke stále větším globálním výzvám i globálním odpovědnostem Unie, zejména s ohledem na aktuální politický vývoj v arabském světě, se stává restrukturalizace vnějších finančních nástrojů EU nezbytnou; podporuje proto důkladné a strategičtější uplatňování vnějších nástrojů EU a vytváření nových forem spolupráce a mechanismů plnění společně s partnerskými zeměmi s cílem zlepšit účinek a viditelnost vnější činnosti EU a dosáhnout celkového cíle větší jednotnosti a soudržnosti vnější činnosti EU; zdůrazňuje, že by příští VFR měl podporovat soudržnost politik, např. zajistit, aby politiky a výdaje EU v oblasti zemědělství, rybolovu, obchodu a energetiky nebyly v přímém rozporu s cíli rozvojové politiky; |
| --- | --- |

123.

je toho názoru, že vzhledem ke stále větším globálním výzvám i globálním odpovědnostem Unie, zejména s ohledem na aktuální politický vývoj v arabském světě, se stává restrukturalizace vnějších finančních nástrojů EU nezbytnou; podporuje proto důkladné a strategičtější uplatňování vnějších nástrojů EU a vytváření nových forem spolupráce a mechanismů plnění společně s partnerskými zeměmi s cílem zlepšit účinek a viditelnost vnější činnosti EU a dosáhnout celkového cíle větší jednotnosti a soudržnosti vnější činnosti EU; zdůrazňuje, že by příští VFR měl podporovat soudržnost politik, např. zajistit, aby politiky a výdaje EU v oblasti zemědělství, rybolovu, obchodu a energetiky nebyly v přímém rozporu s cíli rozvojové politiky;

Reakce na krizové situace

| 124. | opakuje, že prevence a zvládání krizí jsou hlavními prioritami EU; zdůrazňuje proto, že je v tomto ohledu třeba zajistit efektivní a dostatečně financované nástroje; zastává názor, že stávající nástroj stability zůstává důležitým prostředkem pro okamžitou reakci Unie na krizové situace, ale větší důraz by měl být kladen na dlouhodobá preventivní opatření, včetně budování míru a předcházení konfliktům, a to prostřednictvím pružnějších zeměpisných programů; |
| --- | --- |

124.

opakuje, že prevence a zvládání krizí jsou hlavními prioritami EU; zdůrazňuje proto, že je v tomto ohledu třeba zajistit efektivní a dostatečně financované nástroje; zastává názor, že stávající nástroj stability zůstává důležitým prostředkem pro okamžitou reakci Unie na krizové situace, ale větší důraz by měl být kladen na dlouhodobá preventivní opatření, včetně budování míru a předcházení konfliktům, a to prostřednictvím pružnějších zeměpisných programů;

| 125. | domnívá se, že humanitární pomoc hraje ve vnějších vztazích EU klíčovou úlohu; připomíná, že přírodní katastrofy jsou čím dál častější a jejich následky čím dál ničivější a že zároveň bude stále častěji docházet ke konfliktům v důsledku boje o zdroje, jako jsou energie, voda a suroviny; zdůrazňuje potřebu zajistit přidělení odpovídajících rozpočtových prostředků pro nástroj humanitární pomoci a rezervu na pomoc při mimořádných událostech, aby se předešlo každoročním jednorázovým žádostem Evropské komise o mimořádné finanční prostředky; tento rozpočet by měl zůstat nezávislý, aby se zajistila neutralita humanitární pomoci, a měl by být oddělen oddělení od jiných (např. geopolitických) aspektů či zájmů; |
| --- | --- |

125.

domnívá se, že humanitární pomoc hraje ve vnějších vztazích EU klíčovou úlohu; připomíná, že přírodní katastrofy jsou čím dál častější a jejich následky čím dál ničivější a že zároveň bude stále častěji docházet ke konfliktům v důsledku boje o zdroje, jako jsou energie, voda a suroviny; zdůrazňuje potřebu zajistit přidělení odpovídajících rozpočtových prostředků pro nástroj humanitární pomoci a rezervu na pomoc při mimořádných událostech, aby se předešlo každoročním jednorázovým žádostem Evropské komise o mimořádné finanční prostředky; tento rozpočet by měl zůstat nezávislý, aby se zajistila neutralita humanitární pomoci, a měl by být oddělen oddělení od jiných (např. geopolitických) aspektů či zájmů;

Správa

| 126. | domnívá se, že vysoce kvalitní veřejná správa jak na úrovni Unie, tak na úrovni členských států je nezbytným prvkem pro dosažení strategických cílů stanovených ve strategii Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby předložila jasnou analýzu správních výdajů po roce 2013, která náležitě zohlední úsilí o konsolidaci veřejných financí, nové úkoly a pravomoci, které Unii přidělila Lisabonská smlouva, a větší efektivitu získanou na základě optimálního využití lidských zdrojů, zejména díky jejich přerozdělení a novým technologiím; |
| --- | --- |

126.

domnívá se, že vysoce kvalitní veřejná správa jak na úrovni Unie, tak na úrovni členských států je nezbytným prvkem pro dosažení strategických cílů stanovených ve strategii Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby předložila jasnou analýzu správních výdajů po roce 2013, která náležitě zohlední úsilí o konsolidaci veřejných financí, nové úkoly a pravomoci, které Unii přidělila Lisabonská smlouva, a větší efektivitu získanou na základě optimálního využití lidských zdrojů, zejména díky jejich přerozdělení a novým technologiím;

| 127. | zdůrazňuje, že by taková analýza měla prozkoumat možnosti realizace součinnosti, a zejména úspor, mimo jiné prostřednictvím restrukturalizace, další interinstitucionální spolupráce, přezkumu pracovních postupů a pracovních míst každého orgánu a instituce, lepšího oddělení úkolů orgánů a agentur, a měla by též prozkoumat střednědobé a dlouhodobé finanční dopady politiky v oblasti nemovitostí, důchodových systémů a dalších oblastí právních předpisů týkajících se zaměstnanců pracujících pro orgány EU; je přesvědčen, že tato analýza může prokázat, že celkový rozpočet na správu EU lze snížit, aniž by tím byla ohrožena vysoká kvalita, výkonnost a atraktivita veřejné správy EU; |
| --- | --- |

127.

zdůrazňuje, že by taková analýza měla prozkoumat možnosti realizace součinnosti, a zejména úspor, mimo jiné prostřednictvím restrukturalizace, další interinstitucionální spolupráce, přezkumu pracovních postupů a pracovních míst každého orgánu a instituce, lepšího oddělení úkolů orgánů a agentur, a měla by též prozkoumat střednědobé a dlouhodobé finanční dopady politiky v oblasti nemovitostí, důchodových systémů a dalších oblastí právních předpisů týkajících se zaměstnanců pracujících pro orgány EU; je přesvědčen, že tato analýza může prokázat, že celkový rozpočet na správu EU lze snížit, aniž by tím byla ohrožena vysoká kvalita, výkonnost a atraktivita veřejné správy EU;

| 128. | upozorňuje na značné úspory, jichž by bylo možné dosáhnout, pokud by Evropský parlament měl jediné sídlo; |
| --- | --- |

128.

upozorňuje na značné úspory, jichž by bylo možné dosáhnout, pokud by Evropský parlament měl jediné sídlo;

Část IV:
     
  Organizace a struktura finančního rámce

Struktura odrážející priority

| 129. | domnívá se, že by struktura příštího VFR měla usnadňovat jak kontinuitu plánování, tak i flexibilitu v rámci jednotlivých okruhů i mezi nimi, a měla by se vyhnout chybám současného VFR, zejména s ohledem na deficity v podokruhu 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“, podokruhu 3b „Občanství“ a v okruhu 4 „Vnější vztahy“; domnívá se, že by struktura VFR měla ještě více zviditelnit politické a rozpočtové priority EU vůči evropským občanům; v této souvislosti trvá na tom, že je třeba zabránit neodůvodněným radikálním změnám a upevnit a zlepšit stávající strukturu; |
| --- | --- |

129.

domnívá se, že by struktura příštího VFR měla usnadňovat jak kontinuitu plánování, tak i flexibilitu v rámci jednotlivých okruhů i mezi nimi, a měla by se vyhnout chybám současného VFR, zejména s ohledem na deficity v podokruhu 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“, podokruhu 3b „Občanství“ a v okruhu 4 „Vnější vztahy“; domnívá se, že by struktura VFR měla ještě více zviditelnit politické a rozpočtové priority EU vůči evropským občanům; v této souvislosti trvá na tom, že je třeba zabránit neodůvodněným radikálním změnám a upevnit a zlepšit stávající strukturu;

| 130. | znovu opakuje, že strategie Evropa 2020 by měla být hlavním politickým základem příštího VFR; domnívá se, že v důsledku toho by struktura měla odrážet a politicky zviditelnit dimenze strategie Evropa 2020 – inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst; navrhuje proto novou strukturu, která spojuje všechny vnitřní politiky do jednoho okruhu nazvaného „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

130.

znovu opakuje, že strategie Evropa 2020 by měla být hlavním politickým základem příštího VFR; domnívá se, že v důsledku toho by struktura měla odrážet a politicky zviditelnit dimenze strategie Evropa 2020 – inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst; navrhuje proto novou strukturu, která spojuje všechny vnitřní politiky do jednoho okruhu nazvaného „Evropa 2020“;

| 131. | navrhuje, aby se v rámci okruhu strategie Evropa 2020 vytvořily čtyři podokruhy zahrnující propojené politiky, pro něž by lepší koordinace a vzájemná součinnost při realizaci byla rovněž přínosem; navrhuje tedy, aby jeden podokruh zahrnoval politiky týkající se znalostí, druhý podokruh by byl věnován politice soudržnosti a odrážel by její horizontální povahu a přínos pro všechny cíle strategie Evropa 2020 i sociální politiku; třetí podokruh by obsahoval politiky týkající se udržitelnosti a efektivity zdrojů a čtvrtý podokruh by byl věnován občanství a spojoval by podokruhy současného VFR 3a (občanství) a 3b (svoboda, bezpečnost a právo), s cílem omezit potíže, jež v minulosti vznikaly v souvislosti se sloučením řady menších programů v rámci malého polokruhu; |
| --- | --- |

131.

navrhuje, aby se v rámci okruhu strategie Evropa 2020 vytvořily čtyři podokruhy zahrnující propojené politiky, pro něž by lepší koordinace a vzájemná součinnost při realizaci byla rovněž přínosem; navrhuje tedy, aby jeden podokruh zahrnoval politiky týkající se znalostí, druhý podokruh by byl věnován politice soudržnosti a odrážel by její horizontální povahu a přínos pro všechny cíle strategie Evropa 2020 i sociální politiku; třetí podokruh by obsahoval politiky týkající se udržitelnosti a efektivity zdrojů a čtvrtý podokruh by byl věnován občanství a spojoval by podokruhy současného VFR 3a (občanství) a 3b (svoboda, bezpečnost a právo), s cílem omezit potíže, jež v minulosti vznikaly v souvislosti se sloučením řady menších programů v rámci malého polokruhu;

| 132. | je přesvědčen, že by příští VFR měl umožnit účelové vázání prostředků na velké projekty, jež mají pro Unii strategický význam, v rámci okruhu „Evropa 2020“; je přesvědčen, že by rozpočet EU měl pro tyto projekty stanovit dlouhodobý příspěvek, aby se zajistila kontinuita jejich plánování a stabilita organizace; domnívá se, že budou-li tyto velké projekty vyžadovat další finanční zdroje, neměly by být nalezeny na úkor menších úspěšných projektů financovaných z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

132.

je přesvědčen, že by příští VFR měl umožnit účelové vázání prostředků na velké projekty, jež mají pro Unii strategický význam, v rámci okruhu „Evropa 2020“; je přesvědčen, že by rozpočet EU měl pro tyto projekty stanovit dlouhodobý příspěvek, aby se zajistila kontinuita jejich plánování a stabilita organizace; domnívá se, že budou-li tyto velké projekty vyžadovat další finanční zdroje, neměly by být nalezeny na úkor menších úspěšných projektů financovaných z rozpočtu EU;

| 133. | domnívá se, že s ohledem na integrovaný charakter strategie Evropa 2020 a k zabezpečení souladu rozpočtových prostředků s postupným vývojem strategie je nezbytné, aby byl mezi čtyřmi podokruhy strategie Evropa 2020 zajištěn vyšší stupeň flexibility; |
| --- | --- |

133.

domnívá se, že s ohledem na integrovaný charakter strategie Evropa 2020 a k zabezpečení souladu rozpočtových prostředků s postupným vývojem strategie je nezbytné, aby byl mezi čtyřmi podokruhy strategie Evropa 2020 zajištěn vyšší stupeň flexibility;

| 134. | připomíná problémy, které vznikají, když je řada poměrně malých programů spojena do malého podokruhu; navrhuje proto spojit podokruhy VFR (2007–2013) 3a (občanství) a 3b (politiky svobody, bezpečnosti a práva) do jediného okruhu; |
| --- | --- |

134.

připomíná problémy, které vznikají, když je řada poměrně malých programů spojena do malého podokruhu; navrhuje proto spojit podokruhy VFR (2007–2013) 3a (občanství) a 3b (politiky svobody, bezpečnosti a práva) do jediného okruhu;

| 135. | vyzývá k zachování okruhu pro vnější politiky; |
| --- | --- |

135.

vyzývá k zachování okruhu pro vnější politiky;

| 136. | vyzývá k zachování okruhu pro správu; |
| --- | --- |

136.

vyzývá k zachování okruhu pro správu;

| 137. | vyzývá k vytvoření „souhrnné rezervy VFR“, která by sloužila všem okruhům pod celkovým stropem VFR a nad rámec jednotlivých dostupných rezerv jednotlivých okruhů a která by byla uvolněna v rámci ročního rozpočtového postupu; je přesvědčen, že do této rezervy by měly být odváděny také nevyužité rezervy i zrušené či nevyčerpané prostředky (závazky a platby) z předchozího rozpočtového roku; |
| --- | --- |

137.

vyzývá k vytvoření „souhrnné rezervy VFR“, která by sloužila všem okruhům pod celkovým stropem VFR a nad rámec jednotlivých dostupných rezerv jednotlivých okruhů a která by byla uvolněna v rámci ročního rozpočtového postupu; je přesvědčen, že do této rezervy by měly být odváděny také nevyužité rezervy i zrušené či nevyčerpané prostředky (závazky a platby) z předchozího rozpočtového roku;

| 138. | kromě toho se domnívá, že v zájmu zvýšení transparentnosti a viditelnosti by se měla vytvořit další „rezerva“ pod stropem vlastních zdrojů a nad stropem VFR k zahrnutí rizik neplacení v souvislosti se zárukami za úvěry v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, které nejsou členy eurozóny, a na případný zásah z rozpočtu EU v rámci evropského mechanismu stability po roce 2013; |
| --- | --- |

138.

kromě toho se domnívá, že v zájmu zvýšení transparentnosti a viditelnosti by se měla vytvořit další „rezerva“ pod stropem vlastních zdrojů a nad stropem VFR k zahrnutí rizik neplacení v souvislosti se zárukami za úvěry v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, které nejsou členy eurozóny, a na případný zásah z rozpočtu EU v rámci evropského mechanismu stability po roce 2013;

| 139. | naléhavě vyzývá Komisi, aby v příloze k rozpočtu EU uvedla všechny výdaje týkající se EU, uskutečněné – v souladu s mezivládním postupem – mimo rozpočet EU; je přesvědčen, že tyto každoročně poskytované informace umožní vytvořit úplný přehled o veškerých investicích, na jejichž realizaci na úrovni EU se dohodnou členské státy; |
| --- | --- |

139.

naléhavě vyzývá Komisi, aby v příloze k rozpočtu EU uvedla všechny výdaje týkající se EU, uskutečněné – v souladu s mezivládním postupem – mimo rozpočet EU; je přesvědčen, že tyto každoročně poskytované informace umožní vytvořit úplný přehled o veškerých investicích, na jejichž realizaci na úrovni EU se dohodnou členské státy;

| 140. | navrhuje, aby rozpočet EU jednoznačně identifikoval – pokud možno v příloze – veškeré investice, jež jsou realizovány v každé oblasti politiky EU a pocházejí rovněž z různých stran rozpočtu EU; je zároveň přesvědčen, že by Komise měla poskytnout odhad investičních potřeb, jež jsou plánovány pro celou dobu trvání programového období; |
| --- | --- |

140.

navrhuje, aby rozpočet EU jednoznačně identifikoval – pokud možno v příloze – veškeré investice, jež jsou realizovány v každé oblasti politiky EU a pocházejí rovněž z různých stran rozpočtu EU; je zároveň přesvědčen, že by Komise měla poskytnout odhad investičních potřeb, jež jsou plánovány pro celou dobu trvání programového období;

| 141. | naléhá na Komisi, aby do svého návrhu rozpočtu začlenila podrobné informace o příjmové straně rozpočtu EU v podobě, v jaké jsou předávány rozpočtovému orgánu EU; poukazuje na to, že předkládání příjmové a výdajové strany rozpočtu zároveň je vlastně běžnou praxí u všech vnitrostátních rozpočtů; je pevně přesvědčen, že tímto způsobem bude zachována trvalá diskuse o systému financování Unie, zatímco bude plně uznáno, že rozpočtový orgán nemá v současné době pravomoc k navrhování změn této strany rozpočtu; |
| --- | --- |

141.

naléhá na Komisi, aby do svého návrhu rozpočtu začlenila podrobné informace o příjmové straně rozpočtu EU v podobě, v jaké jsou předávány rozpočtovému orgánu EU; poukazuje na to, že předkládání příjmové a výdajové strany rozpočtu zároveň je vlastně běžnou praxí u všech vnitrostátních rozpočtů; je pevně přesvědčen, že tímto způsobem bude zachována trvalá diskuse o systému financování Unie, zatímco bude plně uznáno, že rozpočtový orgán nemá v současné době pravomoc k navrhování změn této strany rozpočtu;

| 142. | navrhuje proto pro další VFR tuto strukturu:







  1. | Evropa 2020








  1a. | Znalosti pro růst

  včetně politik v oblasti výzkumu a inovací, vzdělávání a celoživotního učení a vnitřního trhu, |
| --- | --- | --- | --- |

142.

navrhuje proto pro další VFR tuto strukturu:

1.

Evropa 2020

1a.

Znalosti pro růst

včetně politik v oblasti výzkumu a inovací, vzdělávání a celoživotního učení a vnitřního trhu,

| 1b. | Soudržnost pro růst a zaměstnanost

  včetně politiky soudržnosti (hospodářské, sociální a územní) a sociálních politik, |
| --- | --- |

1b.

Soudržnost pro růst a zaměstnanost

včetně politiky soudržnosti (hospodářské, sociální a územní) a sociálních politik,

| 1c. | Hospodaření s přírodními zdroji a udržitelný rozvoj

  včetně politik v oblasti zemědělství, rozvoje venkova, rybolovu, životního prostředí, změny klimatu, energetiky a dopravy, |
| --- | --- |

1c.

Hospodaření s přírodními zdroji a udržitelný rozvoj

včetně politik v oblasti zemědělství, rozvoje venkova, rybolovu, životního prostředí, změny klimatu, energetiky a dopravy,

| 1d. | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

  včetně politik v oblasti kultury, mládeže, komunikace a základních práv a svobody, bezpečnosti a práva, |
| --- | --- |

1d.

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

včetně politik v oblasti kultury, mládeže, komunikace a základních práv a svobody, bezpečnosti a práva,

| 2. | Globální Evropa

  včetně politiky v oblasti vnějších vztahů, sousedských vztahů a rozvojové politiky, |
| --- | --- |

2.

Globální Evropa

včetně politiky v oblasti vnějších vztahů, sousedských vztahů a rozvojové politiky,

| 3. | Správa

  PŘÍLOHA |
| --- | --- |

3.

Správa

PŘÍLOHA

Reakce na měnící se situaci: flexibilita

| 143. | opakuje své stanovisko obsažené v usnesení ze dne 25. března 2009 o přezkumu finančního rámce na období 2007–2013 v polovině období (7), že větší flexibilita v rámci okruhů a mezi nimi je pro funkční schopnosti Unie absolutně nezbytná, a to nejen proto, aby mohla EU čelit novým výzvám, ale také aby se usnadnil proces rozhodování v orgánech; |
| --- | --- |

143.

opakuje své stanovisko obsažené v usnesení ze dne 25. března 2009 o přezkumu finančního rámce na období 2007–2013 v polovině období (7), že větší flexibilita v rámci okruhů a mezi nimi je pro funkční schopnosti Unie absolutně nezbytná, a to nejen proto, aby mohla EU čelit novým výzvám, ale také aby se usnadnil proces rozhodování v orgánech;

Přezkum v polovině období

| 144. | zdůrazňuje potřebu – v případě, že období VFR bude delší než 5 let – povinného přezkumu v polovině období umožňujícího kvantitativně i kvalitativně analyzovat a přezkoumat fungování VFR; zdůrazňuje, že v budoucnu by se přezkum v polovině období měl stát právně závaznou povinností zakotvenou v nařízení o VFR, a to se specifickým postupem zahrnujícím závazný časový plán, který zajistí plnou účast Parlamentu v jeho úloze legislativního a rozpočtového orgánu; zdůrazňuje, že pokud by přezkum zjistil neadekvátní výši stropů pro zbytek období, měla by být zaručena reálná možnost jejich revize; |
| --- | --- |

144.

zdůrazňuje potřebu – v případě, že období VFR bude delší než 5 let – povinného přezkumu v polovině období umožňujícího kvantitativně i kvalitativně analyzovat a přezkoumat fungování VFR; zdůrazňuje, že v budoucnu by se přezkum v polovině období měl stát právně závaznou povinností zakotvenou v nařízení o VFR, a to se specifickým postupem zahrnujícím závazný časový plán, který zajistí plnou účast Parlamentu v jeho úloze legislativního a rozpočtového orgánu; zdůrazňuje, že pokud by přezkum zjistil neadekvátní výši stropů pro zbytek období, měla by být zaručena reálná možnost jejich revize;

Revize stropů

| 145. | trvá na tom, že stupeň flexibility, kterou revizní mechanismu skutečně poskytuje, závisí na postupu pro jeho využití a setkává se s obecnou neochotou Rady ho použít; považuje za nezbytné – má-li úprava výdajových stropů zůstat reálnou možností –, aby budoucí revizní mechanismy obsahovaly zjednodušený postup pro změny v rámci dohodnutých limitů; vyzývá dále k tomu, aby byla zachována možnost zvýšit celkový strop VFR; |
| --- | --- |

145.

trvá na tom, že stupeň flexibility, kterou revizní mechanismu skutečně poskytuje, závisí na postupu pro jeho využití a setkává se s obecnou neochotou Rady ho použít; považuje za nezbytné – má-li úprava výdajových stropů zůstat reálnou možností –, aby budoucí revizní mechanismy obsahovaly zjednodušený postup pro změny v rámci dohodnutých limitů; vyzývá dále k tomu, aby byla zachována možnost zvýšit celkový strop VFR;

Zajištění dostatečného rozpětí a flexibility v rámci stropů

| 146. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit pro každý okruh dostatečné rezervy; se zájmem bere na vědomí návrh Komise na zřízení pevného procenta pro rozpětí; domnívá se však, že tato možnost by mohla poskytovat větší flexibilitu pouze tehdy, pokud by stropy v budoucnu byly dostatečně vysoké a takový další manévrovací prostor by umožňovaly; |
| --- | --- |

146.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit pro každý okruh dostatečné rezervy; se zájmem bere na vědomí návrh Komise na zřízení pevného procenta pro rozpětí; domnívá se však, že tato možnost by mohla poskytovat větší flexibilitu pouze tehdy, pokud by stropy v budoucnu byly dostatečně vysoké a takový další manévrovací prostor by umožňovaly;

| 147. | poukazuje na to, že by měla být všemi možnými způsoby posílena flexibilita v rámci stropů, a vítá návrhy Komise předložené při přezkumu rozpočtu; |
| --- | --- |

147.

poukazuje na to, že by měla být všemi možnými způsoby posílena flexibilita v rámci stropů, a vítá návrhy Komise předložené při přezkumu rozpočtu;

| 148. | domnívá se, že je důležité zachovat možnost přesouvat výdaje v rámci víceletého finančního přídělu dopředu i dozadu, aby bylo možné provádět proticyklická opatření a smysluplně reagovat na závažné krize; domnívá se, že stávající systém flexibility pro právní akty fungoval v tomto ohledu ve stávajícím VFR dostatečně dobře; požaduje proto, aby byl v budoucím VFR zachován práh flexibility ve výši 5 % nad a pod úrovněmi stanovenými postupem spolurozhodování; |
| --- | --- |

148.

domnívá se, že je důležité zachovat možnost přesouvat výdaje v rámci víceletého finančního přídělu dopředu i dozadu, aby bylo možné provádět proticyklická opatření a smysluplně reagovat na závažné krize; domnívá se, že stávající systém flexibility pro právní akty fungoval v tomto ohledu ve stávajícím VFR dostatečně dobře; požaduje proto, aby byl v budoucím VFR zachován práh flexibility ve výši 5 % nad a pod úrovněmi stanovenými postupem spolurozhodování;

| 149. | je přesvědčen, že nevyužité rezervy, zrušené a nevyčerpané prostředky (prostředky na závazky i na platby) v rozpočtu na určitý rok by měly být převedeny do roku následujícího a měly by představovat souhrnnou rezervu VFR, jež by se přidělovala jednotlivým okruhům v závislosti na jejich odhadovaných potřebách; je tudíž přesvědčen, že finanční prostředky přidělené na rozpočet EU by měly být vynaloženy pouze v jeho rámci a neměly by se vracet členským státům, jak je tomu nyní; |
| --- | --- |

149.

je přesvědčen, že nevyužité rezervy, zrušené a nevyčerpané prostředky (prostředky na závazky i na platby) v rozpočtu na určitý rok by měly být převedeny do roku následujícího a měly by představovat souhrnnou rezervu VFR, jež by se přidělovala jednotlivým okruhům v závislosti na jejich odhadovaných potřebách; je tudíž přesvědčen, že finanční prostředky přidělené na rozpočet EU by měly být vynaloženy pouze v jeho rámci a neměly by se vracet členským státům, jak je tomu nyní;

| 150. | je mimoto přesvědčen, že tyto návrhy musí být doplněny určitou flexibilitou při převodech mezi různými okruhy v daném roce a zvýšenou flexibilitou mezi podokruhy; |
| --- | --- |

150.

je mimoto přesvědčen, že tyto návrhy musí být doplněny určitou flexibilitou při převodech mezi různými okruhy v daném roce a zvýšenou flexibilitou mezi podokruhy;

| 151. | znovu opakuje, že rozhodovací proces musí být navržen tak, aby umožňoval efektivní využívání těchto nástrojů; |
| --- | --- |

151.

znovu opakuje, že rozhodovací proces musí být navržen tak, aby umožňoval efektivní využívání těchto nástrojů;

Mechanismy flexibility

| 152. | považuje za velmi důležité zachovat zvláštní mechanismy (nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, Fond solidarity Evropské unie, rezerva na pomoc při mimořádných událostech), které mohou být uvolněny jednorázově, tím, že bude dále zjednodušeno jejich využívání, bude jim poskytnuto dostatečné finanční krytí a případně budou vytvořeny nové nástroje v budoucnu; zdůrazňuje, že při uvolnění takových dodatečných zdrojů financování musí být dodržena metoda Společenství; |
| --- | --- |

152.

považuje za velmi důležité zachovat zvláštní mechanismy (nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, Fond solidarity Evropské unie, rezerva na pomoc při mimořádných událostech), které mohou být uvolněny jednorázově, tím, že bude dále zjednodušeno jejich využívání, bude jim poskytnuto dostatečné finanční krytí a případně budou vytvořeny nové nástroje v budoucnu; zdůrazňuje, že při uvolnění takových dodatečných zdrojů financování musí být dodržena metoda Společenství;

| 153. | domnívá se, že Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) se daří zajišťovat solidaritu a podporu EU pracovníkům, kteří byli propuštěni z důvodu nepříznivých dopadů globalizace a globální finanční a hospodářské krize, a měl by být tudíž v novém VFR zachován; je nicméně přesvědčen, že postupy pro vyplácení podpory z EGF jsou příliš časově náročné a komplikované; vyzývá Komisi, aby navrhla způsoby, jak by bylo možné tyto postupy do budoucna zjednodušit a zkrátit; |
| --- | --- |

153.

domnívá se, že Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) se daří zajišťovat solidaritu a podporu EU pracovníkům, kteří byli propuštěni z důvodu nepříznivých dopadů globalizace a globální finanční a hospodářské krize, a měl by být tudíž v novém VFR zachován; je nicméně přesvědčen, že postupy pro vyplácení podpory z EGF jsou příliš časově náročné a komplikované; vyzývá Komisi, aby navrhla způsoby, jak by bylo možné tyto postupy do budoucna zjednodušit a zkrátit;

| 154. | domnívá se, že nástroj pružnosti, který je z mechanismů flexibility využíván v největší míře, je nezbytný při poskytování dodatečné flexibility; navrhuje výrazně navýšit počáteční částku přidělenou na nástroj pružnosti a následně tuto částku každý rok po dobu trvání VFR navyšovat a zachovat možnost převodu části nevyužitých prostředků v daném roce do roku n+2; |
| --- | --- |

154.

domnívá se, že nástroj pružnosti, který je z mechanismů flexibility využíván v největší míře, je nezbytný při poskytování dodatečné flexibility; navrhuje výrazně navýšit počáteční částku přidělenou na nástroj pružnosti a následně tuto částku každý rok po dobu trvání VFR navyšovat a zachovat možnost převodu části nevyužitých prostředků v daném roce do roku n+2;

| 155. | konstatuje, že v posledních letech byly finanční prostředky poskytnuté na řešení naléhavých přírodních a humanitárních katastrof nedostatečné; vyzývá proto k podstatnému navýšení přídělu finančních prostředků na pomoc při mimořádných událostech a k možnosti víceletého využívání tohoto nástroje; |
| --- | --- |

155.

konstatuje, že v posledních letech byly finanční prostředky poskytnuté na řešení naléhavých přírodních a humanitárních katastrof nedostatečné; vyzývá proto k podstatnému navýšení přídělu finančních prostředků na pomoc při mimořádných událostech a k možnosti víceletého využívání tohoto nástroje;

Doba trvání VFR

| 156. | zdůrazňuje, že výběr doby trvání příštího víceletého finančního rámce by měl dosáhnout správné rovnováhy mezi stabilitou pro programový cyklus a pro provádění jednotlivých politik a politického funkčního období orgánů, zejména v Evropské komisi a Evropském parlamentu; připomíná, že delší období vyžaduje větší flexibilitu; |
| --- | --- |

156.

zdůrazňuje, že výběr doby trvání příštího víceletého finančního rámce by měl dosáhnout správné rovnováhy mezi stabilitou pro programový cyklus a pro provádění jednotlivých politik a politického funkčního období orgánů, zejména v Evropské komisi a Evropském parlamentu; připomíná, že delší období vyžaduje větší flexibilitu;

| 157. | je přesvědčen o tom, že pětiletý cyklus je z důvodu demokratické odpovědnosti a pravomocí plně v souladu s projevenou vůlí Parlamentu co nejvíce sladit dobu trvání víceletého finančního rámce s politickým funkčním obdobím orgánů; je však znepokojen tím, že pětiletý cyklus může být v tomto stadiu příliš krátký pro politiky, které vyžadují dlouhodobější plánování (tj. soudržnost, zemědělství, transevropské sítě), a nemusel by se plně slučovat s požadavky na plánování těchto politik a cyklem jejich provádění; |
| --- | --- |

157.

je přesvědčen o tom, že pětiletý cyklus je z důvodu demokratické odpovědnosti a pravomocí plně v souladu s projevenou vůlí Parlamentu co nejvíce sladit dobu trvání víceletého finančního rámce s politickým funkčním obdobím orgánů; je však znepokojen tím, že pětiletý cyklus může být v tomto stadiu příliš krátký pro politiky, které vyžadují dlouhodobější plánování (tj. soudržnost, zemědělství, transevropské sítě), a nemusel by se plně slučovat s požadavky na plánování těchto politik a cyklem jejich provádění;

| 158. | konstatuje, že desetiletý cyklus VFR, který navrhla Komise v přezkumu rozpočtu, by mohl zajistit výraznou stabilitu a předvídatelnost pro období finančního programování, ale protože by se celkové stropy a hlavní právní nástroje stabilizovaly na období 10 let, zvýšila by se tím nepružnost VFR a přizpůsobení se novým situacím by bylo nesmírně obtížné; domnívá se však, že o cyklu 5+5 let by se dalo uvažovat pouze v případě, že by bylo dosaženo dohody s Radou o maximální úrovni flexibility, včetně přezkumu v polovině období, a že by tato flexibilita byla zakotvena v nařízení o VFR; |
| --- | --- |

158.

konstatuje, že desetiletý cyklus VFR, který navrhla Komise v přezkumu rozpočtu, by mohl zajistit výraznou stabilitu a předvídatelnost pro období finančního programování, ale protože by se celkové stropy a hlavní právní nástroje stabilizovaly na období 10 let, zvýšila by se tím nepružnost VFR a přizpůsobení se novým situacím by bylo nesmírně obtížné; domnívá se však, že o cyklu 5+5 let by se dalo uvažovat pouze v případě, že by bylo dosaženo dohody s Radou o maximální úrovni flexibility, včetně přezkumu v polovině období, a že by tato flexibilita byla zakotvena v nařízení o VFR;

| 159. | zastává názor, že nový sedmiletý cyklus VFR stanovený do roku 2020 by měl být upřednostňovaným přechodným řešením, protože by mohl poskytnout větší stabilitu zajištěním kontinuity programů na delší období a vytvořit také jasnou vazbu na strategii Evropa 2020; zdůrazňuje však, že všechny možnosti týkající se trvání příštího VFR vyžadují dostatečné financování a dobře finančně zajištěnou flexibilitu v tomto rámci i mimo něj, aby se tak předešlo problémům, které se objevily v období 2007–2013; |
| --- | --- |

159.

zastává názor, že nový sedmiletý cyklus VFR stanovený do roku 2020 by měl být upřednostňovaným přechodným řešením, protože by mohl poskytnout větší stabilitu zajištěním kontinuity programů na delší období a vytvořit také jasnou vazbu na strategii Evropa 2020; zdůrazňuje však, že všechny možnosti týkající se trvání příštího VFR vyžadují dostatečné financování a dobře finančně zajištěnou flexibilitu v tomto rámci i mimo něj, aby se tak předešlo problémům, které se objevily v období 2007–2013;

| 160. | je přesvědčen, že rozhodnutí o novém sedmiletém VFR by nemělo bránit možnosti zvolit pětileté období nebo období 5+5 let od roku 2021; znovu opakuje své přesvědčení, že sladění finančního plánování s mandátem Komise a Evropského parlamentu zvýší demokratickou odpovědnost, kontrolu a legitimitu; |
| --- | --- |

160.

je přesvědčen, že rozhodnutí o novém sedmiletém VFR by nemělo bránit možnosti zvolit pětileté období nebo období 5+5 let od roku 2021; znovu opakuje své přesvědčení, že sladění finančního plánování s mandátem Komise a Evropského parlamentu zvýší demokratickou odpovědnost, kontrolu a legitimitu;

Část V:
     
  Sladění ambicí s finančními prostředky: souvislost mezi výdaji a reformou financování EU

Dostatečné rozpočtové zdroje

| 161. | je si plně vědom obtížných fiskálních úprav, které členské státy provádějí ve svých státních rozpočtech, a opakuje, že vůdčím principem rozpočtu EU by mělo být více než kdy jindy vytvoření evropské přidané hodnoty a zajištění řádného finančního řízení, tj. efektivity, účinnosti a hospodárnosti; |
| --- | --- |

161.

je si plně vědom obtížných fiskálních úprav, které členské státy provádějí ve svých státních rozpočtech, a opakuje, že vůdčím principem rozpočtu EU by mělo být více než kdy jindy vytvoření evropské přidané hodnoty a zajištění řádného finančního řízení, tj. efektivity, účinnosti a hospodárnosti;

| 162. | zdůrazňuje, že ani při realizovatelných úsporách není rozpočet EU ve své celkové výši 1 % HND schopen vyplnit finanční mezeru způsobenou potřebami dodatečného financování vyplývajícího ze Smlouvy a ze stávajících politických priorit a závazků, jako jsou:






  — | dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, klimatu a energie, vzdělávání a snižování chudoby; |
| --- | --- | --- |

162.

zdůrazňuje, že ani při realizovatelných úsporách není rozpočet EU ve své celkové výši 1 % HND schopen vyplnit finanční mezeru způsobenou potřebami dodatečného financování vyplývajícího ze Smlouvy a ze stávajících politických priorit a závazků, jako jsou:

—

dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, klimatu a energie, vzdělávání a snižování chudoby;

| — | zvýšení výdajů na výzkum a inovace ze současných 1,9 % HDP na 3 % HDP, což roční výdaje ze soukromých a veřejných zdrojů zvýší přibližně o 130 miliard eur; |
| --- | --- |

—

zvýšení výdajů na výzkum a inovace ze současných 1,9 % HDP na 3 % HDP, což roční výdaje ze soukromých a veřejných zdrojů zvýší přibližně o 130 miliard eur;

| — | nezbytné investice do infrastruktury; |
| --- | --- |

—

nezbytné investice do infrastruktury;

| — | zásadní plnohodnotné a transparentně propočítané financování velkých projektů přijatých Radou, jako je ITER a Galileo, jakož i evropská politika pro oblast vesmíru; |
| --- | --- |

—

zásadní plnohodnotné a transparentně propočítané financování velkých projektů přijatých Radou, jako je ITER a Galileo, jakož i evropská politika pro oblast vesmíru;

| — | dosud nevyčíslené dodatečné prostředky potřebné v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně Evropské služby pro vnější činnost a Evropské politiky sousedství; |
| --- | --- |

—

dosud nevyčíslené dodatečné prostředky potřebné v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně Evropské služby pro vnější činnost a Evropské politiky sousedství;

| — | dodatečné finanční potřeby spojené s budoucím rozšiřováním EU; |
| --- | --- |

—

dodatečné finanční potřeby spojené s budoucím rozšiřováním EU;

| — | financování současného evropského mechanismu finanční stabilizace a evropského mechanismu stability po roce 2013 s cílem zajistit v eurozóně a EU fiskální stabilitu nutnou pro překonání dluhové krize; |
| --- | --- |

—

financování současného evropského mechanismu finanční stabilizace a evropského mechanismu stability po roce 2013 s cílem zajistit v eurozóně a EU fiskální stabilitu nutnou pro překonání dluhové krize;

| — | finanční úsilí spojené s dosažením rozvojového cíle tisíciletí spočívajícího ve vynakládání 0,7 % HND na rozvojovou pomoc, tj. ročně přibližně o 35 miliard eur více ve srovnání se současnými výdaji ve výši 0,4 % HND; |
| --- | --- |

—

finanční úsilí spojené s dosažením rozvojového cíle tisíciletí spočívajícího ve vynakládání 0,7 % HND na rozvojovou pomoc, tj. ročně přibližně o 35 miliard eur více ve srovnání se současnými výdaji ve výši 0,4 % HND;

| — | přísliby pomoci učiněné na základě Kodaňské dohody a dohody z Cancúnu, která má rozvojovým zemím pomoci bojovat se změnou klimatu a přizpůsobit se jejím dopadům, přičemž tato pomoc by měla jít nad rámec rozvojových cílů tisíciletí a dosáhnout do roku 2020 výše 100 miliard dolarů ročně, z čehož třetinu by měla nést EU; |
| --- | --- |

—

přísliby pomoci učiněné na základě Kodaňské dohody a dohody z Cancúnu, která má rozvojovým zemím pomoci bojovat se změnou klimatu a přizpůsobit se jejím dopadům, přičemž tato pomoc by měla jít nad rámec rozvojových cílů tisíciletí a dosáhnout do roku 2020 výše 100 miliard dolarů ročně, z čehož třetinu by měla nést EU;

| 163. | je tudíž pevně přesvědčen o tom, že zmrazení příštího VFR na úrovni roku 2013, jak požadují některé členské státy, není schůdným řešením; zdůrazňuje, že i při zvýšení úrovně financování příštího VFR o 5 % oproti úrovni v roce 2013 (8) je možné přispět ke splnění dohodnutých cílů a závazků Unie a k zásadě solidarity Unie jen v omezené míře; je proto přesvědčen, že v příštím VFR je potřeba zvýšit objem zdrojů alespoň o 5 %; vyzývá Radu, aby v případě, že nebude sdílet tento přístup, jasně stanovila, od kterých z jejích politických priorit či projektů by bylo možné bez ohledu na jejich prokazatelnou evropskou přidanou hodnotu zcela upustit; |
| --- | --- |

163.

je tudíž pevně přesvědčen o tom, že zmrazení příštího VFR na úrovni roku 2013, jak požadují některé členské státy, není schůdným řešením; zdůrazňuje, že i při zvýšení úrovně financování příštího VFR o 5 % oproti úrovni v roce 2013 (8) je možné přispět ke splnění dohodnutých cílů a závazků Unie a k zásadě solidarity Unie jen v omezené míře; je proto přesvědčen, že v příštím VFR je potřeba zvýšit objem zdrojů alespoň o 5 %; vyzývá Radu, aby v případě, že nebude sdílet tento přístup, jasně stanovila, od kterých z jejích politických priorit či projektů by bylo možné bez ohledu na jejich prokazatelnou evropskou přidanou hodnotu zcela upustit;

| 164. | znovu opakuje, že bez dostatečných dalších zdrojů ve VFR po roce 2013, nebude Unie schopna plnit stávající politické priority, které souvisejí především se strategií Evropa 2020, nové úkoly stanovené Lisabonskou smlouvou, natož reagovat na nepředvídané události; |
| --- | --- |

164.

znovu opakuje, že bez dostatečných dalších zdrojů ve VFR po roce 2013, nebude Unie schopna plnit stávající politické priority, které souvisejí především se strategií Evropa 2020, nové úkoly stanovené Lisabonskou smlouvou, natož reagovat na nepředvídané události;

| 165. | konstatuje, že strop vlastních zdrojů se od roku 1993 nezměnil; je přesvědčen, že strop vlastních zdrojů může vyžadovat některé progresivní úpravy, protože členské státy svěřují více pravomocí Unii a stanovují pro ni více cílů; domnívá se, že současný strop vlastních zdrojů stanovený jednomyslně Radou (9) sice poskytuje dostatečný rozpočtový prostor ke splnění nejnaléhavějších výzev Unie, ale že by stále nepostačoval k tomu, aby se rozpočet EU stal skutečným nástrojem pro evropskou hospodářskou správu nebo aby se významným způsobem podílel na investicích do strategie Evropa 2020 na úrovni EU; |
| --- | --- |

165.

konstatuje, že strop vlastních zdrojů se od roku 1993 nezměnil; je přesvědčen, že strop vlastních zdrojů může vyžadovat některé progresivní úpravy, protože členské státy svěřují více pravomocí Unii a stanovují pro ni více cílů; domnívá se, že současný strop vlastních zdrojů stanovený jednomyslně Radou (9) sice poskytuje dostatečný rozpočtový prostor ke splnění nejnaléhavějších výzev Unie, ale že by stále nepostačoval k tomu, aby se rozpočet EU stal skutečným nástrojem pro evropskou hospodářskou správu nebo aby se významným způsobem podílel na investicích do strategie Evropa 2020 na úrovni EU;

Transparentnější, jednodušší a spravedlivější systém financování

| 166. | připomíná, že podle Lisabonské smlouvy je rozpočet „financován plně z vlastních zdrojů; jiné příjmy tím nejsou dotčeny“; zdůrazňuje, že způsob, jakým se systém vlastních zdrojů vyvíjel a postupně nahrazoval skutečné vlastní příjmy tzv. „národními příspěvky“, klade nepřiměřený důraz na čistou bilanci mezi členskými státy, a odporuje tak zásadě solidarity EU, oslabuje společný evropský zájem a do značné míry ignoruje evropskou přidanou hodnotu; konstatuje, že v praxi tento stav znamená, že výše rozpočtu je ovlivněna finanční situací jednotlivých členských států a jejich postojem k EU; důrazně proto vyzývá k důkladné reformě finančních zdrojů EU s cílem opětovně sladit financování rozpočtu EU s podstatou a požadavky Smlouvy; |
| --- | --- |

166.

připomíná, že podle Lisabonské smlouvy je rozpočet „financován plně z vlastních zdrojů; jiné příjmy tím nejsou dotčeny“; zdůrazňuje, že způsob, jakým se systém vlastních zdrojů vyvíjel a postupně nahrazoval skutečné vlastní příjmy tzv. „národními příspěvky“, klade nepřiměřený důraz na čistou bilanci mezi členskými státy, a odporuje tak zásadě solidarity EU, oslabuje společný evropský zájem a do značné míry ignoruje evropskou přidanou hodnotu; konstatuje, že v praxi tento stav znamená, že výše rozpočtu je ovlivněna finanční situací jednotlivých členských států a jejich postojem k EU; důrazně proto vyzývá k důkladné reformě finančních zdrojů EU s cílem opětovně sladit financování rozpočtu EU s podstatou a požadavky Smlouvy;

| 167. | domnívá se, že hlavním cílem reformy je dosažení autonomního, spravedlivějšího, transparentnějšího, jednoduššího a nestranného systému financování, který může být srozumitelnější pro občany a objasní jejich příspěvek do rozpočtu EU; vyzývá v této souvislosti ke zrušení stávajících slev, výjimek a opravných mechanismů; je přesvědčen, že zavádění jednoho nebo několika skutečných vlastních zdrojů s cílem nahradit systém založený HND, je pro Unii nezbytné, má-li Unie někdy získat rozpočet, který potřebuje, aby mohla významně přispět k finanční stabilitě a oživení hospodářství; připomíná, že jakákoli změna vlastních zdrojů by měla být provedena v souladu s daňovou svrchovaností členských států; trvá v této souvislosti na tom, že by Evropská unie měla být schopna vybírat přímo své vlastní finanční zdroje nezávisle na vnitrostátních rozpočtech; |
| --- | --- |

167.

domnívá se, že hlavním cílem reformy je dosažení autonomního, spravedlivějšího, transparentnějšího, jednoduššího a nestranného systému financování, který může být srozumitelnější pro občany a objasní jejich příspěvek do rozpočtu EU; vyzývá v této souvislosti ke zrušení stávajících slev, výjimek a opravných mechanismů; je přesvědčen, že zavádění jednoho nebo několika skutečných vlastních zdrojů s cílem nahradit systém založený HND, je pro Unii nezbytné, má-li Unie někdy získat rozpočet, který potřebuje, aby mohla významně přispět k finanční stabilitě a oživení hospodářství; připomíná, že jakákoli změna vlastních zdrojů by měla být provedena v souladu s daňovou svrchovaností členských států; trvá v této souvislosti na tom, že by Evropská unie měla být schopna vybírat přímo své vlastní finanční zdroje nezávisle na vnitrostátních rozpočtech;

| 168. | zdůrazňuje, že restrukturalizace systému vlastních zdrojů se jako taková netýká výše rozpočtu EU, ale nalezení efektivnější kombinace zdrojů pro financování dohodnuté politiky a cíle EU; poukazuje na to, že zavedení nového systému by nezvýšilo celkové daňové zatížení občanů, ale namísto toho by snížilo zatížení státní pokladny členských států; |
| --- | --- |

168.

zdůrazňuje, že restrukturalizace systému vlastních zdrojů se jako taková netýká výše rozpočtu EU, ale nalezení efektivnější kombinace zdrojů pro financování dohodnuté politiky a cíle EU; poukazuje na to, že zavedení nového systému by nezvýšilo celkové daňové zatížení občanů, ale namísto toho by snížilo zatížení státní pokladny členských států;

| 169. | zdůrazňuje, že Evropský parlament je jediným parlamentem, který má slovo při rozhodování o výdajové stránce, avšak nikoli při rozhodování o stránce příjmové; zdůrazňuje proto zásadní potřebu demokratické reformy finančních zdrojů EU; |
| --- | --- |

169.

zdůrazňuje, že Evropský parlament je jediným parlamentem, který má slovo při rozhodování o výdajové stránce, avšak nikoli při rozhodování o stránce příjmové; zdůrazňuje proto zásadní potřebu demokratické reformy finančních zdrojů EU;

| 170. | bere na vědomí potenciální nové vlastní zdroje, které Komise navrhla ve svém sdělení o přezkumu rozpočtu (zdanění finančního sektoru, dražby v rámci systému pro obchodování s emisemi skleníkových plynů, poplatek související s leteckou dopravou, DPH, daň ze energie, daň z příjmů právnických osob); čeká na závěry analýzy dopadu těchto možností, včetně studie proveditelnosti různých možností pro daň z finančních transakcí na úrovni EU, která by měla také zkoumat příslušné mechanismy výběru, a to s ohledem na legislativní návrh, který má Komise předložit do 1. července 2011; |
| --- | --- |

170.

bere na vědomí potenciální nové vlastní zdroje, které Komise navrhla ve svém sdělení o přezkumu rozpočtu (zdanění finančního sektoru, dražby v rámci systému pro obchodování s emisemi skleníkových plynů, poplatek související s leteckou dopravou, DPH, daň ze energie, daň z příjmů právnických osob); čeká na závěry analýzy dopadu těchto možností, včetně studie proveditelnosti různých možností pro daň z finančních transakcí na úrovni EU, která by měla také zkoumat příslušné mechanismy výběru, a to s ohledem na legislativní návrh, který má Komise předložit do 1. července 2011;

| 171. | domnívá se, že by daň z finančních transakcí mohla představovat významný příspěvek finančního sektoru k ekonomickým a sociálním nákladům krize a k udržitelnosti veřejných financí; je toho názoru, že by daň z finančních transakcí mohla být také částečně použita na financování rozpočtu EU i na snížení příspěvků členských států na základě HND a že Unie by také měla jít příkladem v souvislosti s přesunem finančních prostředků do daňových rájů; |
| --- | --- |

171.

domnívá se, že by daň z finančních transakcí mohla představovat významný příspěvek finančního sektoru k ekonomickým a sociálním nákladům krize a k udržitelnosti veřejných financí; je toho názoru, že by daň z finančních transakcí mohla být také částečně použita na financování rozpočtu EU i na snížení příspěvků členských států na základě HND a že Unie by také měla jít příkladem v souvislosti s přesunem finančních prostředků do daňových rájů;

Část VI:
     
  Bezproblémový a účinný proces interinstitucionálního vyjednávání

| 172. | připomíná, že podle Lisabonské smlouvy je souhlas Parlamentu, daný většinou hlasů všech jeho členů, povinný pro jednomyslné přijetí VFR Radou; |
| --- | --- |

172.

připomíná, že podle Lisabonské smlouvy je souhlas Parlamentu, daný většinou hlasů všech jeho členů, povinný pro jednomyslné přijetí VFR Radou;

| 173. | zdůrazňuje přísnější požadavky na většinu pro Parlament i Radu a poukazuje na význam plné míry využití ustanovení Smlouvy v čl. 312 odst. 5 SFEU, která požaduje, aby za tímto účelem Parlament, Rada a Komise přijaly v celém postupu vedoucím k přijetí VFR všechna nezbytná opatření; konstatuje, že toto výslovně ukládá orgánům povinnost provádět jednání s cílem nalézt dohodu o textu, ke kterému Parlament může dát svůj souhlas; dále poukazuje na to, že pokud nebude VFR přijat do konce roku 2013, bude platnost stropů a dalších ustanovení odpovídajících roku 2013 prodloužena až do doby, než bude přijat nový VFR; |
| --- | --- |

173.

zdůrazňuje přísnější požadavky na většinu pro Parlament i Radu a poukazuje na význam plné míry využití ustanovení Smlouvy v čl. 312 odst. 5 SFEU, která požaduje, aby za tímto účelem Parlament, Rada a Komise přijaly v celém postupu vedoucím k přijetí VFR všechna nezbytná opatření; konstatuje, že toto výslovně ukládá orgánům povinnost provádět jednání s cílem nalézt dohodu o textu, ke kterému Parlament může dát svůj souhlas; dále poukazuje na to, že pokud nebude VFR přijat do konce roku 2013, bude platnost stropů a dalších ustanovení odpovídajících roku 2013 prodloužena až do doby, než bude přijat nový VFR;

| 174. | vítá v tomto ohledu závazek předsednictví Rady (10) zajistit otevřený a konstruktivní dialog a spolupráci s Parlamentem během celého postupu přijetí budoucího VFR a znovu potvrzuje svou ochotu během tohoto vyjednávacího postupu úzce spolupracovat s Radou a Komisí, a to v plném souladu s Lisabonskou smlouvou; |
| --- | --- |

174.

vítá v tomto ohledu závazek předsednictví Rady (10) zajistit otevřený a konstruktivní dialog a spolupráci s Parlamentem během celého postupu přijetí budoucího VFR a znovu potvrzuje svou ochotu během tohoto vyjednávacího postupu úzce spolupracovat s Radou a Komisí, a to v plném souladu s Lisabonskou smlouvou;

| 175. | naléhá proto na Radu a Komisi, aby v souladu se Smlouvou vynaložily veškeré úsilí nezbytné pro rychlé dosažení dohody s Parlamentem na praktické pracovní metodě pro proces vyjednávání VFR; znovu připomíná vazbu mezi reformou příjmů a reformou výdajů, a požaduje proto, aby se Komise zavázala projednat v souvislosti s vyjednáváním VFR návrhy nových vlastních zdrojů; |
| --- | --- |

175.

naléhá proto na Radu a Komisi, aby v souladu se Smlouvou vynaložily veškeré úsilí nezbytné pro rychlé dosažení dohody s Parlamentem na praktické pracovní metodě pro proces vyjednávání VFR; znovu připomíná vazbu mezi reformou příjmů a reformou výdajů, a požaduje proto, aby se Komise zavázala projednat v souvislosti s vyjednáváním VFR návrhy nových vlastních zdrojů;

| 176. | požaduje, aby byla na úrovni EU zahájena rozsáhlá veřejná diskuse o účelu, rozsahu a směru VFR Unie a reformě jejího systému příjmů; navrhuje zejména, aby byla svolána konference typu konventu o budoucím financování Unie, které se musí účastnit poslanci Evropského parlamentu a národních parlamentů; |
| --- | --- |

176.

požaduje, aby byla na úrovni EU zahájena rozsáhlá veřejná diskuse o účelu, rozsahu a směru VFR Unie a reformě jejího systému příjmů; navrhuje zejména, aby byla svolána konference typu konventu o budoucím financování Unie, které se musí účastnit poslanci Evropského parlamentu a národních parlamentů;

*

* *

| 177. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

177.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(3)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0225.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0080.

(6)  Rozhodnutí Rady č.2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3 8. 2010, s. 30).

(7)  Úř. věst. C 117E, 6.5.2010, s. 95.

(8)  úroveň v roce 2013: 1,06 % HND; úroveň v roce 2013 + 5 %: 1,11 % HND; obojí v položkách závazků ve stálých cenách roku 2013. Tyto údaje vycházejí z předpokladu sedmiletého VFR a z následujících odhadů a předpovědí Komise:

| — | předpověď HND v roce 2012 podle DG BUDG: 13 130 916,3 milionů eur (ceny v roce 2012); |
| --- | --- |

—

předpověď HND v roce 2012 podle DG BUDG: 13 130 916,3 milionů eur (ceny v roce 2012);

| — | odhad GŘ ECFIN z ledna 2011 pro nominální růst HND ve výši 1,4 % v období 2011–2013 a 1,5 % v období 2014–2020. |
| --- | --- |

—

odhad GŘ ECFIN z ledna 2011 pro nominální růst HND ve výši 1,4 % v období 2011–2013 a 1,5 % v období 2014–2020.

| Upozornění: | Číselné údaje se mohou změnit v závislosti na odchylkách v odhadech a předpovědích Komise, i podle referenčnícho roku a typu použitých cen (běžné nebo stálé). |
| --- | --- |

Upozornění:

Číselné údaje se mohou změnit v závislosti na odchylkách v odhadech a předpovědích Komise, i podle referenčnícho roku a typu použitých cen (běžné nebo stálé).

(9)  1.23 % celkového HND členských států v položkách plateb a 1,29 % v položkách závazků

(10)  Dopis předsedy vlády Yvese Letermeho předsedovi Buzkovi ze dne 8. prosince 2010.

---

Čtvrtek, 9. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/120

---

Čtvrtek, 9. června 2011Súdán a Jižní Súdán

P7_TA(2011)0267

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Súdánu a Jižním Súdánu: situace po referendu konaném v roce 2011

2012/C 380 E/14

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Súdánu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Súdánu,

| — | s ohledem na souhrnnou mírovou dohodu podepsanou dne 9. ledna 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnnou mírovou dohodu podepsanou dne 9. ledna 2005,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1978 (2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1978 (2011),

| — | s ohledem na prohlášení Africké unie ze dne 31. ledna 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Africké unie ze dne 31. ledna 2011,

| — | s ohledem na závěry Rady ohledně Súdánu, které přijala dne 31. ledna 2011, a na rozhodnutí Rady 2011/315/EU (1) ze dne 23. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ohledně Súdánu, které přijala dne 31. ledna 2011, a na rozhodnutí Rady 2011/315/EU (1) ze dne 23. května 2011,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 3. června 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 3. června 2011,

| — | s ohledem na prohlášení ke konečným výsledkům referenda o sebeurčení Jižního Súdánu, které dne 7. února 2011 jménem Evropské unie učinila místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonová, a na prohlášení baronky Ashtonové ze dne 24. května 2011 o situaci v Súdánu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ke konečným výsledkům referenda o sebeurčení Jižního Súdánu, které dne 7. února 2011 jménem Evropské unie učinila místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonová, a na prohlášení baronky Ashtonové ze dne 24. května 2011 o situaci v Súdánu,

| — | s ohledem na závěry konzultací týkajících se mírového procesu v Dárfúru, které se pod záštitou OSN konaly v katarském Dohá (27.–31. května 2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry konzultací týkajících se mírového procesu v Dárfúru, které se pod záštitou OSN konaly v katarském Dohá (27.–31. května 2011),

| — | s ohledem na závěrečné prohlášení mise Evropské unie pro sledování průběhu referenda, jež byly představeny dne 2. června 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečné prohlášení mise Evropské unie pro sledování průběhu referenda, jež byly představeny dne 2. června 2011,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že referendum v Jižním Súdánu se konalo ve dnech 9.–15. ledna 2011, přičemž drtivá většina účastníků hlasovala pro zřízení nezávislého státu Jižní Súdán, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že referendum v Jižním Súdánu se konalo ve dnech 9.–15. ledna 2011, přičemž drtivá většina účastníků hlasovala pro zřízení nezávislého státu Jižní Súdán,

| B. | vzhledem k tomu, že se očekává, že Jižní Súdán oficiálně vyhlásí svou nezávislost dne 9. července 2011, což je datum, kdy zároveň vyprší platnost souhrnné mírové dohody, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se očekává, že Jižní Súdán oficiálně vyhlásí svou nezávislost dne 9. července 2011, což je datum, kdy zároveň vyprší platnost souhrnné mírové dohody,

| C. | vzhledem k tomu, že ačkoliv je Jižní Súdán bohatý na přírodní zdroje, jako je ropa, měď a železo, i lesy a úrodná půda, žije převážná většina jeho obyvatelstva v chudobě, kojenecká úmrtnost patří k nejvyšším na světě a ukazatele v oblasti vzdělávání naopak k nejnižším na světě, přičemž všechny tyto faktory budou tvořit socioekonomické, humanitární a bezpečnostní výzvy, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ačkoliv je Jižní Súdán bohatý na přírodní zdroje, jako je ropa, měď a železo, i lesy a úrodná půda, žije převážná většina jeho obyvatelstva v chudobě, kojenecká úmrtnost patří k nejvyšším na světě a ukazatele v oblasti vzdělávání naopak k nejnižším na světě, přičemž všechny tyto faktory budou tvořit socioekonomické, humanitární a bezpečnostní výzvy,

| D. | vzhledem k tomu, že některé prvky souhrnné mírové dohody nebyly provedeny včas nebo nebyly dosud provedeny vůbec a že je třeba vyvinout značné úsilí, aby bylo v rámci jednání po skončení referenda dosaženo dohody o otázkách, jako je rozdělení výnosů z prodeje ropy, vytyčení hranic, občanství a rozdělení dluhů a aktiv, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že některé prvky souhrnné mírové dohody nebyly provedeny včas nebo nebyly dosud provedeny vůbec a že je třeba vyvinout značné úsilí, aby bylo v rámci jednání po skončení referenda dosaženo dohody o otázkách, jako je rozdělení výnosů z prodeje ropy, vytyčení hranic, občanství a rozdělení dluhů a aktiv,

| E. | vzhledem k tomu, že referendum o otázce, zda Abyei bude součástí severní či jižní části Súdánu, které se mělo konat souběžně s referendem o Jižním Súdánu, vůbec neproběhlo, což mělo za následek vážné vystupňování násilí v této oblasti, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že referendum o otázce, zda Abyei bude součástí severní či jižní části Súdánu, které se mělo konat souběžně s referendem o Jižním Súdánu, vůbec neproběhlo, což mělo za následek vážné vystupňování násilí v této oblasti,

| F. | vzhledem k tomu, že status sporných území zůstává nadále nejasný a situace v oblasti Abyei se vyostřuje, což si již vyžádalo stovky životů, přimělo tisíce lidí k hromadnému obchodu a způsobilo, že obyvatelstvo je ohroženo nedostatečným zásobováním potravinami, chorobami a nedostatkem základních služeb, jako je zdravotní péče a pitná voda, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že status sporných území zůstává nadále nejasný a situace v oblasti Abyei se vyostřuje, což si již vyžádalo stovky životů, přimělo tisíce lidí k hromadnému obchodu a způsobilo, že obyvatelstvo je ohroženo nedostatečným zásobováním potravinami, chorobami a nedostatkem základních služeb, jako je zdravotní péče a pitná voda,

| G. | vzhledem k tomu, že situace v Dárfúru nadále vzbuzuje velké obavy a že mise OSN vyslaná do Dárfúru nedávno informovala o bombardování vládními silami a o zajetí několika humanitárních pracovníků v této oblasti; vzhledem k tomu, že mise se pravidelně potýká se zastrašováním, únosy a obecným ohrožováním bezpečnosti, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že situace v Dárfúru nadále vzbuzuje velké obavy a že mise OSN vyslaná do Dárfúru nedávno informovala o bombardování vládními silami a o zajetí několika humanitárních pracovníků v této oblasti; vzhledem k tomu, že mise se pravidelně potýká se zastrašováním, únosy a obecným ohrožováním bezpečnosti,

| 1. | vítá pokojné a spolehlivé chování severní i jižní části Súdánu v průběhu referenda o Jižnímu Súdánu konaného v roce 2011, úsilí všech smluvních stran souhrnné mírové dohody a projevené odhodlání tuto smlouvu dodržovat; považuje to za rozhodující krok při provádění této souhrnné mírové dohody a za pozitivní znamení pro budoucí mírové soužití obou zemí; |
| --- | --- |

1.

vítá pokojné a spolehlivé chování severní i jižní části Súdánu v průběhu referenda o Jižnímu Súdánu konaného v roce 2011, úsilí všech smluvních stran souhrnné mírové dohody a projevené odhodlání tuto smlouvu dodržovat; považuje to za rozhodující krok při provádění této souhrnné mírové dohody a za pozitivní znamení pro budoucí mírové soužití obou zemí;

| 2. | opětovně připomíná, že plně respektuje výsledek referenda jako projev demokratické vůle obyvatel Jižního Súdánu; vyzývá severní i jižní část země, aby aktivně usilovaly o nastolení demokratického režimu a dosažení dlouhodobého míru, bezpečnosti a prosperity v obou zemích a aby dodržovaly lidská, sociální a hospodářská práva; |
| --- | --- |

2.

opětovně připomíná, že plně respektuje výsledek referenda jako projev demokratické vůle obyvatel Jižního Súdánu; vyzývá severní i jižní část země, aby aktivně usilovaly o nastolení demokratického režimu a dosažení dlouhodobého míru, bezpečnosti a prosperity v obou zemích a aby dodržovaly lidská, sociální a hospodářská práva;

| 3. | vyzývá orgány Jižního Súdánu, aby podpořily přerod Jižního Súdánu v moderní, pluralistický a demokratický právní stát, v němž budou dodržována lidská práva, zejména práva žen a dětí, a výsadní právo občanů volit si svou vládu v pravidelných a svobodných volbách a bude ochraňována svoboda pohybu, svoboda sdružování a svoboda vyjadřovat politické názory, jež jsou zakotveny v ústavě i právních předpisech; |
| --- | --- |

3.

vyzývá orgány Jižního Súdánu, aby podpořily přerod Jižního Súdánu v moderní, pluralistický a demokratický právní stát, v němž budou dodržována lidská práva, zejména práva žen a dětí, a výsadní právo občanů volit si svou vládu v pravidelných a svobodných volbách a bude ochraňována svoboda pohybu, svoboda sdružování a svoboda vyjadřovat politické názory, jež jsou zakotveny v ústavě i právních předpisech;

| 4. | důrazně odsuzuje promyšlený útok na misi OSN v Súdánu (UNMIS), k němuž došlo dne 10. května 2011 v oblasti Abyei, a odsuzuje militarizaci této oblasti ze strany severní i jižní části země; naléhavě žádá obě smluvní strany souhrnné mírové dohody, aby i nadále zajišťovaly bezpečí všech obyvatel Súdánu, zejména ve státě Abyei, aniž by zasahovaly do demografického složení regionu; žádá ozbrojené síly Súdánu i Jižního Súdánu, aby se stáhly z Abyei, a vybízí obě strany ke zdrženlivosti a k okamžitému zapojení do konstruktivního dialogu s cílem dosáhnout mírového řešení statusu regionu Abyei v rámci souhrnné mírové dohody; |
| --- | --- |

4.

důrazně odsuzuje promyšlený útok na misi OSN v Súdánu (UNMIS), k němuž došlo dne 10. května 2011 v oblasti Abyei, a odsuzuje militarizaci této oblasti ze strany severní i jižní části země; naléhavě žádá obě smluvní strany souhrnné mírové dohody, aby i nadále zajišťovaly bezpečí všech obyvatel Súdánu, zejména ve státě Abyei, aniž by zasahovaly do demografického složení regionu; žádá ozbrojené síly Súdánu i Jižního Súdánu, aby se stáhly z Abyei, a vybízí obě strany ke zdrženlivosti a k okamžitému zapojení do konstruktivního dialogu s cílem dosáhnout mírového řešení statusu regionu Abyei v rámci souhrnné mírové dohody;

| 5. | zdůrazňuje, že podporuje úsilí výkonného panelu Africké unie na vysoké úrovni pro Súdán, vedeného Thabem Mbekim, o usnadnění jednání mezi smluvního stranami souhrnné mírové dohody a úsilí zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Súdán, pana Haileho Menkeriose, o zprostředkování mezi oběma stranami v regionu Abyei; znovu prohlašuje, že EU musí být připravena poskytnout jakoukoli další potřebnou pomoc; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že podporuje úsilí výkonného panelu Africké unie na vysoké úrovni pro Súdán, vedeného Thabem Mbekim, o usnadnění jednání mezi smluvního stranami souhrnné mírové dohody a úsilí zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Súdán, pana Haileho Menkeriose, o zprostředkování mezi oběma stranami v regionu Abyei; znovu prohlašuje, že EU musí být připravena poskytnout jakoukoli další potřebnou pomoc;

| 6. | naléhavě žádá všechny smluvní strany souhrnné mírové dohody, aby se zapojily do nepřetržitého a konstruktivního dialogu, v rámci něhož by se řešily otázky, jež vyvstaly od skončení referenda, jako jsou společné hranice, úprava občanství pro občany severní i jižní části, rozdělení výnosů z prodeje ropy, využívání ropovodů a veřejných konzultací v oblastech Modrý Nil a Jižní Kordofán; |
| --- | --- |

6.

naléhavě žádá všechny smluvní strany souhrnné mírové dohody, aby se zapojily do nepřetržitého a konstruktivního dialogu, v rámci něhož by se řešily otázky, jež vyvstaly od skončení referenda, jako jsou společné hranice, úprava občanství pro občany severní i jižní části, rozdělení výnosů z prodeje ropy, využívání ropovodů a veřejných konzultací v oblastech Modrý Nil a Jižní Kordofán;

| 7. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit účinný a bezpečný návrat pro osoby navracející se do jižní části země, a to pokud jde o přepravu, technické zázemí (v zemi chybí dostatečný počet urbanistů a stavebních inženýrů), infrastrukturu, rozdělování půdy a přístup k základním službám; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit účinný a bezpečný návrat pro osoby navracející se do jižní části země, a to pokud jde o přepravu, technické zázemí (v zemi chybí dostatečný počet urbanistů a stavebních inženýrů), infrastrukturu, rozdělování půdy a přístup k základním službám;

| 8. | vítá oznámení Rady ze dne 17. května 2011, že ke 150 milionům EUR vyčleněným v loňském roce na pomoc nejzranitelnějším obyvatelům v celém Súdánu bude na Jižní Súdán vyčleněno dalších 200 milionů EUR; zdůrazňuje, že je připravena rozvojová pomoc EU určená oběma stranám; zdůrazňuje, že dodatečné finanční prostředky by měly být použity na podporu základních služeb, zejména školství a zdravotnictví, na zemědělství, zabezpečení dodávek potravin a budování institucionálních kapacit; žádá, aby Jižní Súdán neprodleně přistoupil k dohodě z Cotonou a aby EU přijala všechna opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly finanční prostředky z Evropského rozvojového fondu k dispozici co nejdříve; |
| --- | --- |

8.

vítá oznámení Rady ze dne 17. května 2011, že ke 150 milionům EUR vyčleněným v loňském roce na pomoc nejzranitelnějším obyvatelům v celém Súdánu bude na Jižní Súdán vyčleněno dalších 200 milionů EUR; zdůrazňuje, že je připravena rozvojová pomoc EU určená oběma stranám; zdůrazňuje, že dodatečné finanční prostředky by měly být použity na podporu základních služeb, zejména školství a zdravotnictví, na zemědělství, zabezpečení dodávek potravin a budování institucionálních kapacit; žádá, aby Jižní Súdán neprodleně přistoupil k dohodě z Cotonou a aby EU přijala všechna opatření nezbytná k zajištění toho, aby byly finanční prostředky z Evropského rozvojového fondu k dispozici co nejdříve;

| 9. | zdůrazňuje, že EU musí na dárcovské konferenci, která se uskuteční v pozdějších měsících tohoto roku v Jižním Súdánu, sehrát vůdčí úlohu a aktivně vybízet další dárce, aby se zachovali stejným způsobem; vyzývá mezinárodní věřitele, aby Súdánu a Jižnímu Súdánu částečně odpustili mezinárodní dluh; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že EU musí na dárcovské konferenci, která se uskuteční v pozdějších měsících tohoto roku v Jižním Súdánu, sehrát vůdčí úlohu a aktivně vybízet další dárce, aby se zachovali stejným způsobem; vyzývá mezinárodní věřitele, aby Súdánu a Jižnímu Súdánu částečně odpustili mezinárodní dluh;

| 10. | žádá vládu Jižního Súdánu, aby v zájmu obyvatelstva přijala politiky v oblasti zahraničních investic, aby tak zahraniční investice do přírodních zdrojů přispěly k rozvoji domácího hospodářství a k boji proti chudobě; zdůrazňuje, že EU musí učinit vše, co je v jejích silách, pro zajištění toho, aby nadnárodní subjekty a zahraniční podniky, jež provozují svou činnost v tomto regionu, byly dostatečně regulovány a aby transparentně dokládaly své činnosti a příjmy; |
| --- | --- |

10.

žádá vládu Jižního Súdánu, aby v zájmu obyvatelstva přijala politiky v oblasti zahraničních investic, aby tak zahraniční investice do přírodních zdrojů přispěly k rozvoji domácího hospodářství a k boji proti chudobě; zdůrazňuje, že EU musí učinit vše, co je v jejích silách, pro zajištění toho, aby nadnárodní subjekty a zahraniční podniky, jež provozují svou činnost v tomto regionu, byly dostatečně regulovány a aby transparentně dokládaly své činnosti a příjmy;

| 11. | vítá rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN prodloužit mandát mise UNMIS a vyslat do Súdánu další mírové jednotky; domnívá se, že nepřetržitá přítomnost OSN na místě má nesmírný význam pro mírový rozvoj dvou životaschopných států; vyzývá Súdán i Jižní Súdán, aby uvítaly přítomnost jednotek OSN a zajistily jejich bezpečnost; |
| --- | --- |

11.

vítá rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN prodloužit mandát mise UNMIS a vyslat do Súdánu další mírové jednotky; domnívá se, že nepřetržitá přítomnost OSN na místě má nesmírný význam pro mírový rozvoj dvou životaschopných států; vyzývá Súdán i Jižní Súdán, aby uvítaly přítomnost jednotek OSN a zajistily jejich bezpečnost;

| 12. | zdůrazňuje, že je důležité, aby EU pokračovala v poskytování humanitární pomoci Súdánu a Jižnímu Súdánu i po 9. červenci 2011; vybízí k tomu, aby humanitární pomoc v regionu byla výrazně zastoupena a disponovala dostatečnými kapacitami a odpovídajícími prostředky pro zajištění bezpečnosti humanitárních organizací; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je důležité, aby EU pokračovala v poskytování humanitární pomoci Súdánu a Jižnímu Súdánu i po 9. červenci 2011; vybízí k tomu, aby humanitární pomoc v regionu byla výrazně zastoupena a disponovala dostatečnými kapacitami a odpovídajícími prostředky pro zajištění bezpečnosti humanitárních organizací;

| 13. | vítá závěry konzultací týkajících se mírového procesu v Dárfúru, které se konaly pod záštitou OSN; vyzývá všechny strany, aby se řídily uzavřenými dohodami o příměří a ukončení nepřátelských akcí; zdůrazňuje, že v průběhu jednání o otázkách Dárfúru a Abyei je důležité zajistit plnou transparentnost, stejně jako v obecném dialogu mezi severem a jihem; žádá, aby byly zastoupeny všechny strany sporů a také představitelé občanské společnosti a političtí činitelé na místní, regionální, celostátní i mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

13.

vítá závěry konzultací týkajících se mírového procesu v Dárfúru, které se konaly pod záštitou OSN; vyzývá všechny strany, aby se řídily uzavřenými dohodami o příměří a ukončení nepřátelských akcí; zdůrazňuje, že v průběhu jednání o otázkách Dárfúru a Abyei je důležité zajistit plnou transparentnost, stejně jako v obecném dialogu mezi severem a jihem; žádá, aby byly zastoupeny všechny strany sporů a také představitelé občanské společnosti a političtí činitelé na místní, regionální, celostátní i mezinárodní úrovni;

| 14. | naléhavě žádá vládu Jižního Súdánu, aby zaujala transparentní, odpovědný a inkluzivní přístup ke správě věcí veřejných po dobu procesu revize ústavy; zdůrazňuje, že je důležité, aby všechny politické strany navzájem spolupracovaly, a v plném rozsahu tak zastupovaly všechny občany země a přispěly k budování stabilních a demokratických politických institucí; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá vládu Jižního Súdánu, aby zaujala transparentní, odpovědný a inkluzivní přístup ke správě věcí veřejných po dobu procesu revize ústavy; zdůrazňuje, že je důležité, aby všechny politické strany navzájem spolupracovaly, a v plném rozsahu tak zastupovaly všechny občany země a přispěly k budování stabilních a demokratických politických institucí;

| 15. | vyzývá obě strany, aby před blížícím se vyhlášením nezávislosti dne 9. července 2011 předložily konkrétní plány na zřízení či reformu institucí a zajistily tak, že oba státy budou k tomuto datu životaschopné; žádá delegace EU v Súdánu a Jižním Súdánu, aby aktivně šířily a prováděly doporučení nedávné mise EU pro sledování průběhu voleb a pro sledování průběhu referenda; |
| --- | --- |

15.

vyzývá obě strany, aby před blížícím se vyhlášením nezávislosti dne 9. července 2011 předložily konkrétní plány na zřízení či reformu institucí a zajistily tak, že oba státy budou k tomuto datu životaschopné; žádá delegace EU v Súdánu a Jižním Súdánu, aby aktivně šířily a prováděly doporučení nedávné mise EU pro sledování průběhu voleb a pro sledování průběhu referenda;

| 16. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě bezpečnosti a generálnímu tajemníkovi OSN, zvláštní zástupkyni EU pro Jižní Súdán, vládě Súdánu, vládě Jižního Súdánu, orgánům Africké unie a předsedovi panelu Africké unie na vysoké úrovni pro Súdán, Parlamentnímu shromáždění AKT-EU a vládám členských států EU. |
| --- | --- |

16.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě bezpečnosti a generálnímu tajemníkovi OSN, zvláštní zástupkyni EU pro Jižní Súdán, vládě Súdánu, vládě Jižního Súdánu, orgánům Africké unie a předsedovi panelu Africké unie na vysoké úrovni pro Súdán, Parlamentnímu shromáždění AKT-EU a vládám členských států EU.

---

(1)  Úř. věst. L 142, 28.5.2011, s. 61.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/123

---

Čtvrtek, 9. června 2011Summit EU-Rusko

P7_TA(2011)0268

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o summitu EU–Rusko

2012/C 380 E/15

Evropský parlament,

| — | s ohledem na současnou Dohodu o partnerství a spolupráci (DPS) mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (1), na jednání o nové dohodě mezi EU a Ruskem iniciovaná v roce 2008 a na „Partnerství pro modernizaci“ zahájené v roce 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na současnou Dohodu o partnerství a spolupráci (DPS) mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé (1), na jednání o nové dohodě mezi EU a Ruskem iniciovaná v roce 2008 a na „Partnerství pro modernizaci“ zahájené v roce 2010,

| — | s ohledem na společné cíle EU a Ruska stanovené ve společném prohlášení vydaném dne 31. května 2003 po 11. summitu EU–Rusko, jenž se konal v Petrohradě, které se týkají vytvoření společného hospodářského prostoru, společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společného prostoru spolupráce v oblasti vnější bezpečnosti a společného prostoru pro výzkum a vzdělávání, včetně kulturních aspektů (čtyři společné prostory spolupráce), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné cíle EU a Ruska stanovené ve společném prohlášení vydaném dne 31. května 2003 po 11. summitu EU–Rusko, jenž se konal v Petrohradě, které se týkají vytvoření společného hospodářského prostoru, společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společného prostoru spolupráce v oblasti vnější bezpečnosti a společného prostoru pro výzkum a vzdělávání, včetně kulturních aspektů (čtyři společné prostory spolupráce),

| — | s ohledem na své předchozí usnesení o Rusku a vztazích mezi EU a Ruskem, zejména na své usnesení ze dne 17. února 2011 (2) o právním státě v Rusku, ze dne 17. června 2010 (3) o závěrech summitu EU–Rusko, ze dne 12. listopadu 2009 (4) o přípravách summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009, ze dne 17. září 2009 (5) o vraždách obránců lidských práv v Rusku a ze dne 17. září 2009 (6) o vnějších aspektech energetické bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své předchozí usnesení o Rusku a vztazích mezi EU a Ruskem, zejména na své usnesení ze dne 17. února 2011 (2) o právním státě v Rusku, ze dne 17. června 2010 (3) o závěrech summitu EU–Rusko, ze dne 12. listopadu 2009 (4) o přípravách summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009, ze dne 17. září 2009 (5) o vraždách obránců lidských práv v Rusku a ze dne 17. září 2009 (6) o vnějších aspektech energetické bezpečnosti,

| — | s ohledem na konzultace, které na téma lidských práv mezi EU a Ruskem probíhají, a na poslední jednání konané v této souvislosti dne 4. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konzultace, které na téma lidských práv mezi EU a Ruskem probíhají, a na poslední jednání konané v této souvislosti dne 4. května 2011,

| — | s ohledem na podepsané dohody a společná prohlášení ze summitu EU–Rusko, který se konal ve dnech 31. května až 1. června 2010 v Rostově na Donu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na podepsané dohody a společná prohlášení ze summitu EU–Rusko, který se konal ve dnech 31. května až 1. června 2010 v Rostově na Donu,

| — | s ohledem na prohlášení, které učinila dne 24. května 2011 vysoká představitelka EU Catherine Ashtonové v záležitosti Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které učinila dne 24. května 2011 vysoká představitelka EU Catherine Ashtonové v záležitosti Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva,

| — | s ohledem na společné prohlášení spolupředsedů Výboru pro parlamentní spolupráci EU–Rusko vydané dne 18. května 2011 v Soči, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení spolupředsedů Výboru pro parlamentní spolupráci EU–Rusko vydané dne 18. května 2011 v Soči,

| — | s ohledem na pořad jednání summitu EU–Rusko, které se má konat v Nižním Novgorodu ve dnech 9.–10. června 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pořad jednání summitu EU–Rusko, které se má konat v Nižním Novgorodu ve dnech 9.–10. června 2011,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Rusko, které je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, nese spolu s EU odpovědnost za zachování globální stability, a že posílená spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi EU a Ruskem mají zásadní význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu v Evropě i za jejími hranicemi; vzhledem k tomu, že je důležité, aby EU ve vztazích s Ruskou federací vystupovala jako jeden subjekt, aby vyjadřovala svou solidaritu a tyto vztahy založila na společných zájmech a hodnotách, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Rusko, které je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, nese spolu s EU odpovědnost za zachování globální stability, a že posílená spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi EU a Ruskem mají zásadní význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu v Evropě i za jejími hranicemi; vzhledem k tomu, že je důležité, aby EU ve vztazích s Ruskou federací vystupovala jako jeden subjekt, aby vyjadřovala svou solidaritu a tyto vztahy založila na společných zájmech a hodnotách,

| B. | vzhledem k tomu, že pro další rozvoj a posílení spolupráce mezi oběma partnery je nadále nanejvýš důležité uzavření dohody o strategickém partnerství mezi EU a Ruskou federací, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že pro další rozvoj a posílení spolupráce mezi oběma partnery je nadále nanejvýš důležité uzavření dohody o strategickém partnerství mezi EU a Ruskou federací,

| C. | vzhledem k tomu, že EU a Rusko jsou na sobě vzájemně závislé jak ekonomicky, tak politicky; vzhledem k tomu, že Evropská unie je i nadále rozhodnuta prohlubovat a rozvíjet vztahy mezi EU a Ruskem, které budou založeny na hluboce zakořeněném přesvědčení o nutnosti dodržovat zásady demokracie, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU a Rusko jsou na sobě vzájemně závislé jak ekonomicky, tak politicky; vzhledem k tomu, že Evropská unie je i nadále rozhodnuta prohlubovat a rozvíjet vztahy mezi EU a Ruskem, které budou založeny na hluboce zakořeněném přesvědčení o nutnosti dodržovat zásady demokracie,

| D. | vzhledem k přetrvávající nejistotě ohledně toho, zda Rusko respektuje a chrání základní lidská práva, dodržuje zásady právního státu a umožňuje soudům pracovat nezávisle a zda nevykonává politickou kontrolu nad médii, nepoužívá represivních opatření proti novinářům a zástupcům opozice a zda volby v této zemi jsou spravedlivé; vzhledem k tomu, že Ruská federace je řádným členem Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, a že se tudíž zavázala respektovat zásady demokracie a dodržovat lidská práva, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k přetrvávající nejistotě ohledně toho, zda Rusko respektuje a chrání základní lidská práva, dodržuje zásady právního státu a umožňuje soudům pracovat nezávisle a zda nevykonává politickou kontrolu nad médii, nepoužívá represivních opatření proti novinářům a zástupcům opozice a zda volby v této zemi jsou spravedlivé; vzhledem k tomu, že Ruská federace je řádným členem Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, a že se tudíž zavázala respektovat zásady demokracie a dodržovat lidská práva,

| E. | vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva odsoudil Ruskou federaci za vážná porušení lidských práv v rámci mnoha soudních řízeních a rozhodnutí; vzhledem k tomu, že kroky v návaznosti na tato rozhodnutí jsou stále nedostačující, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva odsoudil Ruskou federaci za vážná porušení lidských práv v rámci mnoha soudních řízeních a rozhodnutí; vzhledem k tomu, že kroky v návaznosti na tato rozhodnutí jsou stále nedostačující,

| F. | vzhledem k tomu, že mnohé problémy na mezinárodní úrovni, zejména pokud jde o Střední východ, Libyi, Írán, terorismus, zajištění dodávek energie, změnu klimatu či finanční krize, nebude možné překonat bez zodpovědných vztahů s Ruskem a spolupráce s ním, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že mnohé problémy na mezinárodní úrovni, zejména pokud jde o Střední východ, Libyi, Írán, terorismus, zajištění dodávek energie, změnu klimatu či finanční krize, nebude možné překonat bez zodpovědných vztahů s Ruskem a spolupráce s ním,

| G. | vzhledem k tomu, že dobré sousedské vztahy, mír a stabilita v zemích, které sousedí s EU i s Ruskem, jsou v zájmu jak Ruska, tak i EU; vzhledem k tomu, že téměř tři roky pro konfliktu s Gruzií Rusko stále nedodržuje ustanovení dohod ze dnů 12. srpna a 8. září 2008, v nichž se požaduje, aby stáhlo své vojenské jednotky z okupovaných gruzínských území v Jižní Osetii a Abcházii na pozice, které zastávaly před konfliktem, a aby monitorovací misi Evropské unie zaručilo přístup na tato území, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dobré sousedské vztahy, mír a stabilita v zemích, které sousedí s EU i s Ruskem, jsou v zájmu jak Ruska, tak i EU; vzhledem k tomu, že téměř tři roky pro konfliktu s Gruzií Rusko stále nedodržuje ustanovení dohod ze dnů 12. srpna a 8. září 2008, v nichž se požaduje, aby stáhlo své vojenské jednotky z okupovaných gruzínských území v Jižní Osetii a Abcházii na pozice, které zastávaly před konfliktem, a aby monitorovací misi Evropské unie zaručilo přístup na tato území,

| 1. | znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává jedním z nejdůležitějších partnerů Evropské unie pro budování strategické spolupráce, jelikož s ním sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy, ale i cíl úzce spolupracovat jak v Evropě, tak na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

1.

znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává jedním z nejdůležitějších partnerů Evropské unie pro budování strategické spolupráce, jelikož s ním sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy, ale i cíl úzce spolupracovat jak v Evropě, tak na mezinárodní úrovni;

| 2. | konstatuje, že summit v Nižním Novgorodu se zaměří na záležitosti, které řeší jak EU, tak Rusko (např. na hospodářskou a finanční krizi, partnerství pro modernizaci, vstup do WTO, otázky související s energetikou a zajištěním dodávek energie, na mobilitu a bezvízový styk mezi EU a Ruskem, mezinárodní a regionální problémy, spolupráci při krizovém řízení, lidská práva a zásady právního státu); |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že summit v Nižním Novgorodu se zaměří na záležitosti, které řeší jak EU, tak Rusko (např. na hospodářskou a finanční krizi, partnerství pro modernizaci, vstup do WTO, otázky související s energetikou a zajištěním dodávek energie, na mobilitu a bezvízový styk mezi EU a Ruskem, mezinárodní a regionální problémy, spolupráci při krizovém řízení, lidská práva a zásady právního státu);

| 3. | vyzývá EU a Rusko, aby vzhledem k provázanosti svých zájmů využily nadcházejícího summitu jako příležitosti k intenzivnějšímu jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci, která má být podle plánu opět uzavřena, a zdůrazňuje, že je výrazně nakloněn uzavření souhrnné právně závazné dohody, která by se týkala politického, hospodářského a sociálního systému, a jako taková by zahrnovala všechny oblasti týkající se demokracie, právního státu a dodržování lidských práv, zejména těch základních, což by mělo být nedílnou součástí uvedené dohody, za předpokladu, že Rusko je připraveno učinit kroky k posílení právního státu a dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

3.

vyzývá EU a Rusko, aby vzhledem k provázanosti svých zájmů využily nadcházejícího summitu jako příležitosti k intenzivnějšímu jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci, která má být podle plánu opět uzavřena, a zdůrazňuje, že je výrazně nakloněn uzavření souhrnné právně závazné dohody, která by se týkala politického, hospodářského a sociálního systému, a jako taková by zahrnovala všechny oblasti týkající se demokracie, právního státu a dodržování lidských práv, zejména těch základních, což by mělo být nedílnou součástí uvedené dohody, za předpokladu, že Rusko je připraveno učinit kroky k posílení právního státu a dodržování lidských práv;

| 4. | opakuje, že je nakloněn partnerství pro modernizaci; vítá iniciativu vydat společnou zprávu o pokroku, nicméně zdůrazňuje nutnost dohody na dalších krocích podle výsledků dosažených v kontextu čtyř společných prostorů a podle toho, jaké nedostatky budou přetrvávat; podporuje především spolupráci na poli výzkumu a vývoje a zdůrazňuje, že čtyři společné prostory závisejí na principu reciprocity; vyzývá proto účastníky nadcházejícího summitu EU–Rusko, aby přikročili k formulaci konkrétních cílů; zdůrazňuje, jak je důležité zajistit efektivní a nezávislou činnost soudů a zintenzívnit boj proti korupci; zdůrazňuje, že EU je připravena všemožně přispět ke zvýšení efektivnosti nezávislého systému právního státu v Rusku; vítá skutečnost, že Rusko oznámilo, že podepíše Úmluvu OECD o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů; |
| --- | --- |

4.

opakuje, že je nakloněn partnerství pro modernizaci; vítá iniciativu vydat společnou zprávu o pokroku, nicméně zdůrazňuje nutnost dohody na dalších krocích podle výsledků dosažených v kontextu čtyř společných prostorů a podle toho, jaké nedostatky budou přetrvávat; podporuje především spolupráci na poli výzkumu a vývoje a zdůrazňuje, že čtyři společné prostory závisejí na principu reciprocity; vyzývá proto účastníky nadcházejícího summitu EU–Rusko, aby přikročili k formulaci konkrétních cílů; zdůrazňuje, jak je důležité zajistit efektivní a nezávislou činnost soudů a zintenzívnit boj proti korupci; zdůrazňuje, že EU je připravena všemožně přispět ke zvýšení efektivnosti nezávislého systému právního státu v Rusku; vítá skutečnost, že Rusko oznámilo, že podepíše Úmluvu OECD o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů;

| 5. | doufá, že tento summit napomůže k řešení posledních otázek, které přetrvávají v souvislosti se vstupem Ruska do WTO v návaznosti na dvoustrannou dohodu EU a Ruska z prosince 2010 o kritériích pro vstup do WTO; znovu vyjadřuje svou podporu vstupu Ruska do WTO, kterým se vytvoří rovné podmínky pro obchodní komunitu na jedné i druhé straně, a bude tak usnadněn a liberalizován obchod v rámci globálního hospodářství; vyzývá ruské úřady, aby přijaly stabilní a spravedlivý právní rámec pro řádnou kontrolu obchodní činnosti; zdůrazňuje, že předpokladem pro vstup do WTO je, že Rusko splní všechna pravidla WTO včetně zrušení veškerých protekcionistických opatření, což zahrnuje i odstranění prvků narušujících obchod, jako je celní unie mezi Ruskem, Běloruskem a Kazachstánem, v jejímž důsledku se zvýšily společné celní sazby; |
| --- | --- |

5.

doufá, že tento summit napomůže k řešení posledních otázek, které přetrvávají v souvislosti se vstupem Ruska do WTO v návaznosti na dvoustrannou dohodu EU a Ruska z prosince 2010 o kritériích pro vstup do WTO; znovu vyjadřuje svou podporu vstupu Ruska do WTO, kterým se vytvoří rovné podmínky pro obchodní komunitu na jedné i druhé straně, a bude tak usnadněn a liberalizován obchod v rámci globálního hospodářství; vyzývá ruské úřady, aby přijaly stabilní a spravedlivý právní rámec pro řádnou kontrolu obchodní činnosti; zdůrazňuje, že předpokladem pro vstup do WTO je, že Rusko splní všechna pravidla WTO včetně zrušení veškerých protekcionistických opatření, což zahrnuje i odstranění prvků narušujících obchod, jako je celní unie mezi Ruskem, Běloruskem a Kazachstánem, v jejímž důsledku se zvýšily společné celní sazby;

| 6. | vyzdvihuje skutečnost, že členství Ruska ve WTO a jeho faktická účast na činnosti této organizace pomůže Rusku přilákat více zahraničních investic a diverzifikovat své hospodářství prostřednictvím regulačních opatření, což zvýší důvěru investorů; vyzývá ruské úřady, aby nezneužívaly hygienická opatření pro neodůvodněné protekcionistické cíle; vyzývá ruské úřady, aby v této souvislosti přehodnotily současný zákaz veškerého dovozu zeleniny z EU; |
| --- | --- |

6.

vyzdvihuje skutečnost, že členství Ruska ve WTO a jeho faktická účast na činnosti této organizace pomůže Rusku přilákat více zahraničních investic a diverzifikovat své hospodářství prostřednictvím regulačních opatření, což zvýší důvěru investorů; vyzývá ruské úřady, aby nezneužívaly hygienická opatření pro neodůvodněné protekcionistické cíle; vyzývá ruské úřady, aby v této souvislosti přehodnotily současný zákaz veškerého dovozu zeleniny z EU;

| 7. | bere na vědomí probíhající dialog mezi EU a Ruskem o dalším uvolnění vízového styku; opakuje, že je odhodlán naplnit dlouhodobý cíl bezvízového styku mezi EU a Ruskem, a že tuto otázku hodlá řešit postupně v závislosti na věcném a praktickém pokroku v této oblasti; vítá sestavení seznamu společných kroků (cestovní mapy), které je třeba učinit pro zavedení bezvízového styku mezi Ruskem a EU, který byl zveřejněn v květnu 2011; zdůrazňuje, že tento dialog by měl probíhat ve shodě s procesem zjednodušování vízového styku se zeměmi Východního partnerství; připomíná, že EU i Rusko musí důsledně provádět ustanovení uzavřených dohod; vyzývá vysokou představitelku a Komisi, aby přesvědčily Rusko, aby přestalo vydávat pasy občanům okupovaných autonomních oblastí Jižní Osetie a Abcházie; zdůrazňuje, že je nutné předejít jakémukoli narušení bezpečnosti v Evropě; vyzývá k další spolupráci v oblasti nelegálního přistěhovalectví, k účinnějším kontrolám na hraničních přechodech a lepší výměně informací o terorismu a organizovaném zločinu; |
| --- | --- |

7.

bere na vědomí probíhající dialog mezi EU a Ruskem o dalším uvolnění vízového styku; opakuje, že je odhodlán naplnit dlouhodobý cíl bezvízového styku mezi EU a Ruskem, a že tuto otázku hodlá řešit postupně v závislosti na věcném a praktickém pokroku v této oblasti; vítá sestavení seznamu společných kroků (cestovní mapy), které je třeba učinit pro zavedení bezvízového styku mezi Ruskem a EU, který byl zveřejněn v květnu 2011; zdůrazňuje, že tento dialog by měl probíhat ve shodě s procesem zjednodušování vízového styku se zeměmi Východního partnerství; připomíná, že EU i Rusko musí důsledně provádět ustanovení uzavřených dohod; vyzývá vysokou představitelku a Komisi, aby přesvědčily Rusko, aby přestalo vydávat pasy občanům okupovaných autonomních oblastí Jižní Osetie a Abcházie; zdůrazňuje, že je nutné předejít jakémukoli narušení bezpečnosti v Evropě; vyzývá k další spolupráci v oblasti nelegálního přistěhovalectví, k účinnějším kontrolám na hraničních přechodech a lepší výměně informací o terorismu a organizovaném zločinu;

| 8. | zdůrazňuje důležitost energetické bezpečnosti a je toho názoru, že pokud jde o energetiku, bude politika Ruska vůči členským státům a zemích ve společném sousedství prubířským kamenem toho, jak hluboké je ve skutečnosti odhodlání Ruska vydat se cestou modernizace a demokratizace; zdůrazňuje, že zásoby přírodních zdrojů by neměly být využívány jako politický nástroj; zdůrazňuje, že základem takové spolupráce by se vedle rovného přístupu k trhům, infrastruktuře a investicím měly stát zásady vzájemné provázanosti a transparentnosti; vítá skutečnost, že i ruská strana projevila zájem o právně závazný rámec pro oblast energetiky; znovu poukazuje na zájem EU o vyrovnané trojstranné řešení mezi EU, Ruskem a Ukrajinou, pokud jde o budoucí dodávky plynu do EU; vyzývá k úzké spolupráci mezi EU a Ruskem v oblasti dodávek surovin a vzácných zemin, zejména těch, které se považují za mimořádně důležité, a vyzývá v této souvislosti k dodržování mezinárodních pravidel, zejména pravidel WTO; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje důležitost energetické bezpečnosti a je toho názoru, že pokud jde o energetiku, bude politika Ruska vůči členským státům a zemích ve společném sousedství prubířským kamenem toho, jak hluboké je ve skutečnosti odhodlání Ruska vydat se cestou modernizace a demokratizace; zdůrazňuje, že zásoby přírodních zdrojů by neměly být využívány jako politický nástroj; zdůrazňuje, že základem takové spolupráce by se vedle rovného přístupu k trhům, infrastruktuře a investicím měly stát zásady vzájemné provázanosti a transparentnosti; vítá skutečnost, že i ruská strana projevila zájem o právně závazný rámec pro oblast energetiky; znovu poukazuje na zájem EU o vyrovnané trojstranné řešení mezi EU, Ruskem a Ukrajinou, pokud jde o budoucí dodávky plynu do EU; vyzývá k úzké spolupráci mezi EU a Ruskem v oblasti dodávek surovin a vzácných zemin, zejména těch, které se považují za mimořádně důležité, a vyzývá v této souvislosti k dodržování mezinárodních pravidel, zejména pravidel WTO;

| 9. | vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že do nové dohody o partnerství mezi EU a Ruskem budou začleněny zásady Energetické charty a k ní připojeného protokolu o tranzitu s cílem zajistit spolehlivé a bezpečné dodávky energie založené na rovnocenných normách; vítá, že v únoru 2011 byl podepsán aktualizovaný mechanizmus včasného varování, který má dále zlepšit koordinaci v případě mimořádných situací na straně dodávek či poptávky; vítá dohodu o vytvoření poradního fóra pro otázky plynu, které by mělo poskytovat informace o vývoji na ruském a evropském trhu s plynem, a to i od průmyslových podniků; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že do nové dohody o partnerství mezi EU a Ruskem budou začleněny zásady Energetické charty a k ní připojeného protokolu o tranzitu s cílem zajistit spolehlivé a bezpečné dodávky energie založené na rovnocenných normách; vítá, že v únoru 2011 byl podepsán aktualizovaný mechanizmus včasného varování, který má dále zlepšit koordinaci v případě mimořádných situací na straně dodávek či poptávky; vítá dohodu o vytvoření poradního fóra pro otázky plynu, které by mělo poskytovat informace o vývoji na ruském a evropském trhu s plynem, a to i od průmyslových podniků;

| 10. | naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby zvýšila svou účast při řešení problematiky změny klimatu, a to na základě snížení tuzemských emisí skleníkových plynů a zejména na základě větší energetické účinnosti; vyzývá k úzké spolupráci mezi EU a Ruskem s ohledem na mezinárodní jednání vytvoření komplexního rámce politiky v oblasti změny klimatu po roce 2012, který by navazoval na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu a na Kjótský protokol; |
| --- | --- |

10.

naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby zvýšila svou účast při řešení problematiky změny klimatu, a to na základě snížení tuzemských emisí skleníkových plynů a zejména na základě větší energetické účinnosti; vyzývá k úzké spolupráci mezi EU a Ruskem s ohledem na mezinárodní jednání vytvoření komplexního rámce politiky v oblasti změny klimatu po roce 2012, který by navazoval na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu a na Kjótský protokol;

| 11. | očekává, že účastníci vrcholné schůzky mezi EU a Ruskem se budou po zkušenostech s přetrvávající jadernou krizí ve fukušimské elektrárně snažit o dosažení společného závazku ze strany partnerů EU, pokud jde o nejpřísnější bezpečnostní normy, přísné zátěžové testování jaderných elektráren a prohloubenou mezinárodní spolupráci; domnívá se, že se to týká především jaderných reaktorů černobylského typu, které se stále používají; |
| --- | --- |

11.

očekává, že účastníci vrcholné schůzky mezi EU a Ruskem se budou po zkušenostech s přetrvávající jadernou krizí ve fukušimské elektrárně snažit o dosažení společného závazku ze strany partnerů EU, pokud jde o nejpřísnější bezpečnostní normy, přísné zátěžové testování jaderných elektráren a prohloubenou mezinárodní spolupráci; domnívá se, že se to týká především jaderných reaktorů černobylského typu, které se stále používají;

| 12. | zdůrazňuje, že k summitu dochází ve velmi důležité době příprav na volby do Státní dumy a domnívá se, že je důležité, aby byly tyto volby svobodné a spravedlivé a aby byly založeny na uplatňování volebních norem, které stanovila Rada Evropy a OBSE; poukazuje na to, že se ukázalo, že některé postupy registrace politických stran a kandidátních listin jsou neoprávněné, a představují proto překážku svobodných a spravedlivých voleb; zdůrazňuje, že nesouhlasí s tím, aby byly opoziční strany jakkoli omezovány v možnosti registrovat své kandidátní listiny k volbám, a vyzývá Rusko, aby učinilo kroky vedoucí k uplatnění volebních norem, které stanovila Rada Evropy a OBSE; naléhavě vyzývá ruské orgány, aby co nejdříve umožnily dlouhodobé působení volebních pozorovatelů OBSE / Rady Evropy, a vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby trvala na vytvoření mise za tímto účelem; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že k summitu dochází ve velmi důležité době příprav na volby do Státní dumy a domnívá se, že je důležité, aby byly tyto volby svobodné a spravedlivé a aby byly založeny na uplatňování volebních norem, které stanovila Rada Evropy a OBSE; poukazuje na to, že se ukázalo, že některé postupy registrace politických stran a kandidátních listin jsou neoprávněné, a představují proto překážku svobodných a spravedlivých voleb; zdůrazňuje, že nesouhlasí s tím, aby byly opoziční strany jakkoli omezovány v možnosti registrovat své kandidátní listiny k volbám, a vyzývá Rusko, aby učinilo kroky vedoucí k uplatnění volebních norem, které stanovila Rada Evropy a OBSE; naléhavě vyzývá ruské orgány, aby co nejdříve umožnily dlouhodobé působení volebních pozorovatelů OBSE / Rady Evropy, a vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby trvala na vytvoření mise za tímto účelem;

| 13. | potvrzuje, že je naléhavě nutné, aby Rusko uplatňovalo základní demokratické normy, právní stát, lidská práva a svobodu sdělovacích prostředků coby základ pro spolupráci; vyzývá Rusko, aby přijalo konkrétní opatření na zlepšení situace v oblasti dodržování lidských práv a na ochranu novinářů, lidskoprávních aktivistů, menšin a zástupců opozice před násilím a zastrašováním; |
| --- | --- |

13.

potvrzuje, že je naléhavě nutné, aby Rusko uplatňovalo základní demokratické normy, právní stát, lidská práva a svobodu sdělovacích prostředků coby základ pro spolupráci; vyzývá Rusko, aby přijalo konkrétní opatření na zlepšení situace v oblasti dodržování lidských práv a na ochranu novinářů, lidskoprávních aktivistů, menšin a zástupců opozice před násilím a zastrašováním;

| 14. | vítá ochotu svého ruského protějšku k tomu, aby se otevřeným a konstruktivním způsobem angažoval při řešení nejdůležitějších otázek, které zástupci EU vznesli na konzultační schůzce o otázkách dodržování lidských práv dne 4. května 2011; vyzývá, aby k tomuto procesu mohl účinně přispívat i Evropský parlament a Státní duma a aby se ho mohly účastnit příslušné ruské orgány, včetně Ministerstva spravedlnosti a Ministerstva vnitra, nevládních organizací v oblasti lidských práv, ať už se bude dialog konat v Rusku nebo v některém z členských států EU; zdůrazňuje, že je nutné udržovat úzké vztahy a podporovat programy zaměřené na rozvoj občanské společnosti v Rusku; vyjadřuje silné znepokojení nad postavením nevládních organizací a obránců lidských práv v Rusku; vítá rozhodnutí ruského Ministerstva zahraničních věcí jmenovat zvláštního vyslance pro otázky dialogu o otázce lidských práv; |
| --- | --- |

14.

vítá ochotu svého ruského protějšku k tomu, aby se otevřeným a konstruktivním způsobem angažoval při řešení nejdůležitějších otázek, které zástupci EU vznesli na konzultační schůzce o otázkách dodržování lidských práv dne 4. května 2011; vyzývá, aby k tomuto procesu mohl účinně přispívat i Evropský parlament a Státní duma a aby se ho mohly účastnit příslušné ruské orgány, včetně Ministerstva spravedlnosti a Ministerstva vnitra, nevládních organizací v oblasti lidských práv, ať už se bude dialog konat v Rusku nebo v některém z členských států EU; zdůrazňuje, že je nutné udržovat úzké vztahy a podporovat programy zaměřené na rozvoj občanské společnosti v Rusku; vyjadřuje silné znepokojení nad postavením nevládních organizací a obránců lidských práv v Rusku; vítá rozhodnutí ruského Ministerstva zahraničních věcí jmenovat zvláštního vyslance pro otázky dialogu o otázce lidských práv;

| 15. | připomíná Komisi návrh, který schválil Evropský parlament v rámci rozpočtu na rok 2011 a který se týká vytvoření dialogu mezi občanskou společností v EU a Rusku v souvislosti s vrcholnými schůzkami mezi EU a Ruskem, které se konají každé dva roky; vyzývá, aby bylo Fórum občanské společnosti, které bylo založeno mezi EU a Ruskem, začleněno do rámce partnerství pro modernizaci; |
| --- | --- |

15.

připomíná Komisi návrh, který schválil Evropský parlament v rámci rozpočtu na rok 2011 a který se týká vytvoření dialogu mezi občanskou společností v EU a Rusku v souvislosti s vrcholnými schůzkami mezi EU a Ruskem, které se konají každé dva roky; vyzývá, aby bylo Fórum občanské společnosti, které bylo založeno mezi EU a Ruskem, začleněno do rámce partnerství pro modernizaci;

| 16. | se znepokojením bere na vědomí rozhodnutí ruského odvolacího soudu proti Michailu Chodorkovskému a jeho obchodnímu partnerovi Platonu Lebeděvovi ze dne 26. května 2011, které je tak jedním z dalších politicky motivovaných rozhodnutí soudu; odsuzuje politické vměšování se do soudního řízení; vítá rozhodnutí prezidenta Medveděva přezkoumat tento případ v rámci Prezidentské rady pro lidská práva; vítá rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva v této věci, který přijal Chodorkovského námitky proti nezákonnému věznění; bere na vědomí rozhodnutí prezidenta Medveděva zahájit vyšetřování ve věci obvinění z trestného činu, kterého se měl dopustit Sergej Magnitský; doporučuje vyšetřovací komisi, aby co nejdříve zveřejnila nezávislou a důkladně zpracovanou zprávu; vítá rozsudky v případě vrahů Anastasii Baburovové a Stanislava Markelova a vyzývá ruské orgány, aby na tomto případu i nadále pracovaly; bere na vědomí zatčení osoby podezřelé ze zavraždění Anny Politkovské; |
| --- | --- |

16.

se znepokojením bere na vědomí rozhodnutí ruského odvolacího soudu proti Michailu Chodorkovskému a jeho obchodnímu partnerovi Platonu Lebeděvovi ze dne 26. května 2011, které je tak jedním z dalších politicky motivovaných rozhodnutí soudu; odsuzuje politické vměšování se do soudního řízení; vítá rozhodnutí prezidenta Medveděva přezkoumat tento případ v rámci Prezidentské rady pro lidská práva; vítá rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva v této věci, který přijal Chodorkovského námitky proti nezákonnému věznění; bere na vědomí rozhodnutí prezidenta Medveděva zahájit vyšetřování ve věci obvinění z trestného činu, kterého se měl dopustit Sergej Magnitský; doporučuje vyšetřovací komisi, aby co nejdříve zveřejnila nezávislou a důkladně zpracovanou zprávu; vítá rozsudky v případě vrahů Anastasii Baburovové a Stanislava Markelova a vyzývá ruské orgány, aby na tomto případu i nadále pracovaly; bere na vědomí zatčení osoby podezřelé ze zavraždění Anny Politkovské;

| 17. | lituje, že navzdory povinnosti Ruska doby člena Rady Evropy zajistit svobodu shromažďování, dochází i nadále k zákazu a násilnému rozhánění pokojných shromáždění občanů, jako tomu bylo v případě pochodu homosexuálů v Moskvě už šestý rok v řadě, a to nehledě na konečné rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva z dubna 2011; očekává, že delegace a diplomaté EU budou v budoucnu aktivně uplatňovat Soubor nástrojů na prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbickou, gay, bisexuální a transgender menšinou; |
| --- | --- |

17.

lituje, že navzdory povinnosti Ruska doby člena Rady Evropy zajistit svobodu shromažďování, dochází i nadále k zákazu a násilnému rozhánění pokojných shromáždění občanů, jako tomu bylo v případě pochodu homosexuálů v Moskvě už šestý rok v řadě, a to nehledě na konečné rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva z dubna 2011; očekává, že delegace a diplomaté EU budou v budoucnu aktivně uplatňovat Soubor nástrojů na prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbickou, gay, bisexuální a transgender menšinou;

| 18. | poukazuje na to, že je nutné, aby Rusko urychleně vyřešilo otázku právního postavení značného množství lidí bez občanství v Rusku; |
| --- | --- |

18.

poukazuje na to, že je nutné, aby Rusko urychleně vyřešilo otázku právního postavení značného množství lidí bez občanství v Rusku;

| 19. | vyjadřuje své znepokojení nad násilnými událostmi se smrtelnými následky v Náhorním Karabachu a vítá společné prohlášení partnerů G8 ze dne 26. května 2011, v němž je zdůrazněn význam dohody, má-li být dosaženo rozhodného pokroku při mírovém řešením konfliktu v Náhorním Karabachu; vyzývá Rusko, aby napomohlo k řešení tohoto konfliktu, místo aby oběma jeho stranám dodávalo zbraně; naléhavě žádá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby přijala opatření, jež by zabránila případné eskalaci tohoto konfliktu, a vyzývá k uplatnění odrazujících prostředků vůči kterékoli ze stran, která by porušovala dohodu o příměří z Biškeku; |
| --- | --- |

19.

vyjadřuje své znepokojení nad násilnými událostmi se smrtelnými následky v Náhorním Karabachu a vítá společné prohlášení partnerů G8 ze dne 26. května 2011, v němž je zdůrazněn význam dohody, má-li být dosaženo rozhodného pokroku při mírovém řešením konfliktu v Náhorním Karabachu; vyzývá Rusko, aby napomohlo k řešení tohoto konfliktu, místo aby oběma jeho stranám dodávalo zbraně; naléhavě žádá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby přijala opatření, jež by zabránila případné eskalaci tohoto konfliktu, a vyzývá k uplatnění odrazujících prostředků vůči kterékoli ze stran, která by porušovala dohodu o příměří z Biškeku;

| 20. | vyzývá Rusko, aby dodržovalo dohody, které podepsalo, plnilo veškeré podmínky šestibodové dohody o příměří a okamžitě stáhlo své vojenské jednotky z okupovaných gruzínských území v Jižní Osetii a Abcházii na pozice, které zastávaly před konfliktem, a aby monitorovací misi Evropské unie zaručilo přístup na tato území; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Rusko, aby dodržovalo dohody, které podepsalo, plnilo veškeré podmínky šestibodové dohody o příměří a okamžitě stáhlo své vojenské jednotky z okupovaných gruzínských území v Jižní Osetii a Abcházii na pozice, které zastávaly před konfliktem, a aby monitorovací misi Evropské unie zaručilo přístup na tato území;

| 21. | vyzývá Rusko, aby v případě Podněstří a jednání o konfliktu v tomto regionu zaujalo konstruktivní stanovisko, které by bylo zkouškou vzájemné podpory mezi EU a Ruskem, pokud jde o řešení přetrvávajících konfliktů, a požaduje v této souvislosti, aby byla znovu obnovena jednání s cílem dospět k řešení v co nejbližší budoucnosti (Mesebergská iniciativa); |
| --- | --- |

21.

vyzývá Rusko, aby v případě Podněstří a jednání o konfliktu v tomto regionu zaujalo konstruktivní stanovisko, které by bylo zkouškou vzájemné podpory mezi EU a Ruskem, pokud jde o řešení přetrvávajících konfliktů, a požaduje v této souvislosti, aby byla znovu obnovena jednání s cílem dospět k řešení v co nejbližší budoucnosti (Mesebergská iniciativa);

| 22. | zdůrazňuje, že Rusko, které má v Radě bezpečnosti OSN právo veta, musí převzít odpovědnost v rámci mezinárodních krizí a plně zaručit a respektovat svrchovanost zemí, které s ním sousedí; v této souvislosti naléhá na Rusko, aby přestalo vyvíjet nátlak na Ukrajinu, aby se připojila k celní unii mezi Ruskem, Kazachstánem a Běloruskem; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že Rusko, které má v Radě bezpečnosti OSN právo veta, musí převzít odpovědnost v rámci mezinárodních krizí a plně zaručit a respektovat svrchovanost zemí, které s ním sousedí; v této souvislosti naléhá na Rusko, aby přestalo vyvíjet nátlak na Ukrajinu, aby se připojila k celní unii mezi Ruskem, Kazachstánem a Běloruskem;

| 23. | vyzývá k dalšímu obsáhlému dialogu mezi Ruskou federací a Spojenými státy o otázkách bezpečnosti, který by se týkal i vybudování štítu protiraketové obrany; |
| --- | --- |

23.

vyzývá k dalšímu obsáhlému dialogu mezi Ruskou federací a Spojenými státy o otázkách bezpečnosti, který by se týkal i vybudování štítu protiraketové obrany;

| 24. | vyzývá zástupce EU, aby na vrcholné schůze mezi EU a Ruskem upozornili na veškeré otázky uvedené v tomto usnesení; |
| --- | --- |

24.

vyzývá zástupce EU, aby na vrcholné schůze mezi EU a Ruskem upozornili na veškeré otázky uvedené v tomto usnesení;

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě. |
| --- | --- |

25.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě.

---

(1)  Úř. věst. L 327, 28.11.1997, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0066.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0234.

(4)  Úř. věst. C 271 E, 7.10.2010, s. 2.

(5)  Úř. věst. C 224 E, 19.8.2010, s. 27.

(6)  Úř. věst. C 224 E, 19.8.2010, s. 23.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/128

---

Čtvrtek, 9. června 2011Klamavé katalogy firem

P7_TA(2011)0269

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o klamavých katalozích firem (petice 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 a další)

2012/C 380 E/16

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2008 o nepoctivých katalogových firmách (petice 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 a další)) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2008 o nepoctivých katalogových firmách (petice 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 a další)) (1),

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Parlament obdržel více než 400 petic týkajících se obecně rozšířených klamavých obchodní praktik uplatňovaných některými „katalogovými firmami“, které se dotýkají tisíců převážně malých podniků v Evropské unii a mají na ně výrazný finanční dopad; vzhledem k tomu, že Parlamentu jsou i nadále zasílány petice a stížnosti týkající se „katalogových firem“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Parlament obdržel více než 400 petic týkajících se obecně rozšířených klamavých obchodní praktik uplatňovaných některými „katalogovými firmami“, které se dotýkají tisíců převážně malých podniků v Evropské unii a mají na ně výrazný finanční dopad; vzhledem k tomu, že Parlamentu jsou i nadále zasílány petice a stížnosti týkající se „katalogových firem“,

| B. | vzhledem k tomu, že klamavé obchodní praktiky obvykle spočívají v přesvědčování podniků, ale také profesionálů či neziskových subjektů, k tomu, aby se bezplatně nechali zapsat do seznamu firem; vzhledem k tomu, že tyto podniky později zjistí, že podepsaly smlouvu obnášející také poplatek, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že klamavé obchodní praktiky obvykle spočívají v přesvědčování podniků, ale také profesionálů či neziskových subjektů, k tomu, aby se bezplatně nechali zapsat do seznamu firem; vzhledem k tomu, že tyto podniky později zjistí, že podepsaly smlouvu obnášející také poplatek,

| C. | vzhledem k tomu, že „katalogové firmy“ mají nezřídka sídlo v jiném členském státě, než ve kterém se nachází sídlo jejich obětí, takže se oběti jen obtížně dovolávají ochrany či náhrady u vnitrostátních orgánů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že „katalogové firmy“ mají nezřídka sídlo v jiném členském státě, než ve kterém se nachází sídlo jejich obětí, takže se oběti jen obtížně dovolávají ochrany či náhrady u vnitrostátních orgánů,

| 1. | vyjadřuje politování nad tím, že směrnice 2006/114/ES (2) o klamavé a srovnávací reklamě, která se vztahuje na obchodní úkony mezi firmami, zjevně buď nezajišťuje dostatečně účinnou nápravu, nebo není náležitě prosazována členskými státy; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje politování nad tím, že směrnice 2006/114/ES (2) o klamavé a srovnávací reklamě, která se vztahuje na obchodní úkony mezi firmami, zjevně buď nezajišťuje dostatečně účinnou nápravu, nebo není náležitě prosazována členskými státy;

| 2. | připomíná, že ačkoli Komise není oprávněna přímo vymáhat, aby fyzické nebo právnické osoby dodržovaly ustanovení uvedené směrnice, je povinna zajistit, aby byla tato směrnice náležitě uplatňována členskými státy; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že ačkoli Komise není oprávněna přímo vymáhat, aby fyzické nebo právnické osoby dodržovaly ustanovení uvedené směrnice, je povinna zajistit, aby byla tato směrnice náležitě uplatňována členskými státy;

| 3. | vyzývá Komisi, aby aktivně ověřovala, jak členské státy provádějí, uplatňují a prosazují směrnici 2006/114/ES, a aby případně učinila příslušná nápravná opatření; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby aktivně ověřovala, jak členské státy provádějí, uplatňují a prosazují směrnici 2006/114/ES, a aby případně učinila příslušná nápravná opatření;

| 4. | naléhavě vybízí Komisi, aby urychlila svou činnost týkající se revidování a zdokonalení směrnice a dalších příslušných právních předpisů, a co nejdříve tak ukončila klamavé obchodní praktiky uplatňované ze strany „katalogových firem“, a to především prostřednictvím vypracování „černé listiny“ klamavých praktik těchto firem; |
| --- | --- |

4.

naléhavě vybízí Komisi, aby urychlila svou činnost týkající se revidování a zdokonalení směrnice a dalších příslušných právních předpisů, a co nejdříve tak ukončila klamavé obchodní praktiky uplatňované ze strany „katalogových firem“, a to především prostřednictvím vypracování „černé listiny“ klamavých praktik těchto firem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, Úř. věst. C 45 E, 23.2.2010, s. 17.

(2)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 21.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/129

---

Čtvrtek, 9. června 2011Madagaskar

P7_TA(2011)0270

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o situaci na Madagaskaru

2012/C 380 E/17

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 8 a 9 Dohody z Cotonou o politickém dialogu a dodržování lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 8 a 9 Dohody z Cotonou o politickém dialogu a dodržování lidských práv,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Madagaskaru, zejména usnesení ze dne 7. května 2009 (1) a 11. února 2010 (2), a na průzkumnou misi Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU na Madagaskar, která se uskutečnila ve dnech 10.–11. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Madagaskaru, zejména usnesení ze dne 7. května 2009 (1) a 11. února 2010 (2), a na průzkumnou misi Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU na Madagaskar, která se uskutečnila ve dnech 10.–11. července 2010,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 19. listopadu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 19. listopadu 2010,

| — | s ohledem na komuniké přijaté ve Svazijsku dne 30. března 2009 a na rozhodnutí z Livingstonu ze dne 31. března 2011, v jehož bodě 6 se uvádí, že řešení na Madagaskaru musí být demokratické, konsenzuální, zahrnující všechny strany a transparentní, |
| --- | --- |

—

s ohledem na komuniké přijaté ve Svazijsku dne 30. března 2009 a na rozhodnutí z Livingstonu ze dne 31. března 2011, v jehož bodě 6 se uvádí, že řešení na Madagaskaru musí být demokratické, konsenzuální, zahrnující všechny strany a transparentní,

| — | s ohledem na Maputské dohody ze dne 8. a 9. srpna 2009 a dodatečný akt z Addis Abeby ze dne 6. listopadu 2009, které podepsali čtyři vedoucí představitelé politických uskupení na Madagaskaru – tyto dohody mají ústavní váhu, což výslovně schválily zúčastněné strany a uznalo mezinárodní společenství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Maputské dohody ze dne 8. a 9. srpna 2009 a dodatečný akt z Addis Abeby ze dne 6. listopadu 2009, které podepsali čtyři vedoucí představitelé politických uskupení na Madagaskaru – tyto dohody mají ústavní váhu, což výslovně schválily zúčastněné strany a uznalo mezinárodní společenství,

| — | s ohledem na pozastavení členství Madagaskaru v Jihoafrickém rozvojovém společenství (SADC) a v Africké unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pozastavení členství Madagaskaru v Jihoafrickém rozvojovém společenství (SADC) a v Africké unii,

| — | s ohledem na sankce proti panu Rajoelinovi a více než stovce jeho spojenců, o nichž Africká unie rozhodla dne 17. března 2010 a které potvrdila dne 31. ledna 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sankce proti panu Rajoelinovi a více než stovce jeho spojenců, o nichž Africká unie rozhodla dne 17. března 2010 a které potvrdila dne 31. ledna 2011,

| — | s ohledem na nedávný plán postupu, který navrhl zprostředkovatelský tým SADC, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nedávný plán postupu, který navrhl zprostředkovatelský tým SADC,

| — | s ohledem na mimořádný summit SADC o Madagaskaru, který se konal dne 20. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mimořádný summit SADC o Madagaskaru, který se konal dne 20. května 2011,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že přetrvávající politická nestabilita, která panuje od státního převratu, uvrhla Madagaskar do obtížné situace jak ze sociálně-ekonomického, tak z humanitárního hlediska a z hlediska lidských práv, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že přetrvávající politická nestabilita, která panuje od státního převratu, uvrhla Madagaskar do obtížné situace jak ze sociálně-ekonomického, tak z humanitárního hlediska a z hlediska lidských práv,

| B. | vzhledem k závazkům přijatým v Maputu a v Addis Abebě, které se týkají rozdělení moci při společném vládnutí s ostatními politickými hnutími na Madagaskaru; vzhledem k tomu, že tyto dohody také zahrnují Chartu hodnot, která je založena na dodržování základních principů a prosazování nenásilí, usmíření a vzájemného respektu během přechodného období, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k závazkům přijatým v Maputu a v Addis Abebě, které se týkají rozdělení moci při společném vládnutí s ostatními politickými hnutími na Madagaskaru; vzhledem k tomu, že tyto dohody také zahrnují Chartu hodnot, která je založena na dodržování základních principů a prosazování nenásilí, usmíření a vzájemného respektu během přechodného období,

| C. | vzhledem k tomu, že současný režim neuznává ústavní, demokratická a základní práva zakotvená v Dohodě z Cotonou a v mezinárodních dohodách, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že současný režim neuznává ústavní, demokratická a základní práva zakotvená v Dohodě z Cotonou a v mezinárodních dohodách,

| D. | vzhledem k tomu, že je třeba zahájit otevřené a nezávislé vyšetřování případů úmrtí a nepřiměřeného použití síly při demonstracích v roce 2009, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je třeba zahájit otevřené a nezávislé vyšetřování případů úmrtí a nepřiměřeného použití síly při demonstracích v roce 2009,

| E. | vzhledem k tomu, že tento nezákonný vládnoucí režim si uzurpuje výkonnou, zákonodárnou i soudní pravomoc i moc nad sdělovacími prostředky, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že tento nezákonný vládnoucí režim si uzurpuje výkonnou, zákonodárnou i soudní pravomoc i moc nad sdělovacími prostředky,

| F. | vzhledem k tomu, že současný proces vyjednávání pod dohledem mezinárodních zprostředkovatelů musí i nadále probíhat tak, aby zahrnoval všechny zúčastněné strany, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že současný proces vyjednávání pod dohledem mezinárodních zprostředkovatelů musí i nadále probíhat tak, aby zahrnoval všechny zúčastněné strany,

| G. | vzhledem k tomu, že dne 17. listopadu 2010 uspořádala faktická vládnoucí moc nelegitimní ústavní referendum, které oprávněně bojkotovala opozice a mezinárodní společenství mu vcelku nevěnovalo pozornost – na jeho základě byla přijata takzvaná „nová ústava“, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dne 17. listopadu 2010 uspořádala faktická vládnoucí moc nelegitimní ústavní referendum, které oprávněně bojkotovala opozice a mezinárodní společenství mu vcelku nevěnovalo pozornost – na jeho základě byla přijata takzvaná „nová ústava“,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropská unie dne 6. července 2009 zahájila proces jednání s Madagaskarem na základě článku 96 Dohody z Cotonou, a započala tak dialog směřující k nalezení vhodných řešení politických problémů země, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropská unie dne 6. července 2009 zahájila proces jednání s Madagaskarem na základě článku 96 Dohody z Cotonou, a započala tak dialog směřující k nalezení vhodných řešení politických problémů země,

| I. | vzhledem k tomu, že dne 7. června 2010 rozhodla Evropská unie o ukončení konzultací s Madagaskarskou republikou a přijala vhodná opatření podle článku 96 Dohody z Cotonou – v tomto případě šlo o pozastavení pomoci, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dne 7. června 2010 rozhodla Evropská unie o ukončení konzultací s Madagaskarskou republikou a přijala vhodná opatření podle článku 96 Dohody z Cotonou – v tomto případě šlo o pozastavení pomoci,

| J. | vzhledem k tomu, že výše uvedené zjevné útoky na demokracii také vedly k pozastavení pomoci od MMF a Světové banky, pozastavení výhod plynoucích z režimu AGOA (African Growth and Opportunity Act) a k cíleným sankcím, které na zemi uvalila Africká unie, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že výše uvedené zjevné útoky na demokracii také vedly k pozastavení pomoci od MMF a Světové banky, pozastavení výhod plynoucích z režimu AGOA (African Growth and Opportunity Act) a k cíleným sankcím, které na zemi uvalila Africká unie,

| K. | vzhledem k tomu, že dne 17. května 2011 vyzvali spolupředsedové Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU k vytvoření neutrální, konsenzuální a inkluzivní přechodné vlády, jejímž posláním by bylo zahájit transparentní a nezávislý volební proces vedoucí k demokratickým volbám, jejichž průběh by sledovalo mezinárodní společenství, a to jako první krok k trvalému návratu země k ústavnosti, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dne 17. května 2011 vyzvali spolupředsedové Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU k vytvoření neutrální, konsenzuální a inkluzivní přechodné vlády, jejímž posláním by bylo zahájit transparentní a nezávislý volební proces vedoucí k demokratickým volbám, jejichž průběh by sledovalo mezinárodní společenství, a to jako první krok k trvalému návratu země k ústavnosti,

| L. | vzhledem k tomu, že obyvatelé země mají k dispozici méně než 1 USD na den a s příjmy, jaké domácnosti mají, je pro ně obtížné si opatřit základní potraviny a vodu a získat přístup k hygienickým službám, ke zdravotní péči a ke vzdělávání; vzhledem k tomu, že situace se výrazně zhoršila od doby, kdy začala politická krize, a následkem sucha a mnoha přírodních katastrof, které zemi postihly v uplynulých dvou letech, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že obyvatelé země mají k dispozici méně než 1 USD na den a s příjmy, jaké domácnosti mají, je pro ně obtížné si opatřit základní potraviny a vodu a získat přístup k hygienickým službám, ke zdravotní péči a ke vzdělávání; vzhledem k tomu, že situace se výrazně zhoršila od doby, kdy začala politická krize, a následkem sucha a mnoha přírodních katastrof, které zemi postihly v uplynulých dvou letech,

| 1. | znovu ostře odsuzuje postup, kterým pan Rajoelina převzal moc na Madagaskaru a kterým udržuje svůj nelegální a nelegitimní režim, a je i nadále znepokojen současnou situaci na Madagaskaru; |
| --- | --- |

1.

znovu ostře odsuzuje postup, kterým pan Rajoelina převzal moc na Madagaskaru a kterým udržuje svůj nelegální a nelegitimní režim, a je i nadále znepokojen současnou situaci na Madagaskaru;

| 2. | odsuzuje velké množství případů porušení lidských práv a násilností, jichž se dopustily malgašské bezpečnostní síly na svém vlastním obyvatelstvu, a vyzývá k rozpuštění všech politických milic, k plnému respektování občanských, politických, sociálních a ekonomických práv a k obnovení právního státu na Madagaskaru; vyzývá k okamžitému propuštění všech politických vězňů; požaduje bezpečný návrat vyhnanců a politických vůdců; |
| --- | --- |

2.

odsuzuje velké množství případů porušení lidských práv a násilností, jichž se dopustily malgašské bezpečnostní síly na svém vlastním obyvatelstvu, a vyzývá k rozpuštění všech politických milic, k plnému respektování občanských, politických, sociálních a ekonomických práv a k obnovení právního státu na Madagaskaru; vyzývá k okamžitému propuštění všech politických vězňů; požaduje bezpečný návrat vyhnanců a politických vůdců;

| 3. | požaduje nezávislé vyšetřování těchto činů, jehož cílem by mělo být postavit pachatele případů porušení lidských práv před soud; |
| --- | --- |

3.

požaduje nezávislé vyšetřování těchto činů, jehož cílem by mělo být postavit pachatele případů porušení lidských práv před soud;

| 4. | vyjadřuje čím dál větší zděšení nad pokračující ilegální těžbou a vývozem vzácného dřeva, minerálů a flory a fauny z národních parků a chráněných oblastí a nad stále většími hrozbami pro to, jak místní společenství zachází s biologickou rozmanitostí v důsledku zhroucení veřejného pořádku, a podporuje skupiny usilující o zachování těchto hodnot a občanskou společnost v jejich neúnavném úsilí zabránit tomu, aby země sklouzla do ekologické katastrofy a společenského chaosu; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje čím dál větší zděšení nad pokračující ilegální těžbou a vývozem vzácného dřeva, minerálů a flory a fauny z národních parků a chráněných oblastí a nad stále většími hrozbami pro to, jak místní společenství zachází s biologickou rozmanitostí v důsledku zhroucení veřejného pořádku, a podporuje skupiny usilující o zachování těchto hodnot a občanskou společnost v jejich neúnavném úsilí zabránit tomu, aby země sklouzla do ekologické katastrofy a společenského chaosu;

| 5. | vyjadřuje politování nad tím, že jednání v Gaborone nevedla k úspěchu, a žádá, aby byla nalezena uspokojivá krizová strategie, jak se vymanit ze současné patové situace, aby se podařilo postavit do čela země skutečně neutrální, konsenzuální a inkluzivní přechodnou vládu; bere na vědomí připomínky a doporučení uvedené ve zprávě předložené mimořádnému summitu SADC; naléhavě vyzývá summit SADC, který se bude konat dne 11. června 2011, aby konečně vyřešil politický pat a měl na mysli zájmy malgašského lidu; naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany podle dohod, které byly podepsány, aby dodržely své závazky; |
| --- | --- |

5.

vyjadřuje politování nad tím, že jednání v Gaborone nevedla k úspěchu, a žádá, aby byla nalezena uspokojivá krizová strategie, jak se vymanit ze současné patové situace, aby se podařilo postavit do čela země skutečně neutrální, konsenzuální a inkluzivní přechodnou vládu; bere na vědomí připomínky a doporučení uvedené ve zprávě předložené mimořádnému summitu SADC; naléhavě vyzývá summit SADC, který se bude konat dne 11. června 2011, aby konečně vyřešil politický pat a měl na mysli zájmy malgašského lidu; naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany podle dohod, které byly podepsány, aby dodržely své závazky;

| 6. | zdůrazňuje, že je naléhavě třeba, aby byl znovunastolen ústavní pořádek, který je podmínkou pro návrat k normální ústavnosti na Madagaskaru, a naléhavě vyzývá k rychlému postupu směřujícímu ke svobodným, otevřeným a transparentním volbám, které budou odpovídat demokratickým standardům a proběhnou pod dohledem mezinárodního společenství; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je naléhavě třeba, aby byl znovunastolen ústavní pořádek, který je podmínkou pro návrat k normální ústavnosti na Madagaskaru, a naléhavě vyzývá k rychlému postupu směřujícímu ke svobodným, otevřeným a transparentním volbám, které budou odpovídat demokratickým standardům a proběhnou pod dohledem mezinárodního společenství;

| 7. | zdůrazňuje, že důvěryhodnost, včetně právoplatnosti volebního procesu, spočívá v tom, že se všechna politická hnutí a političtí vůdci budou moci těchto voleb svobodně a bez jakýchkoli podmínek zúčastnit a budou mít ničím neomezovaný přístup do sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že důvěryhodnost, včetně právoplatnosti volebního procesu, spočívá v tom, že se všechna politická hnutí a političtí vůdci budou moci těchto voleb svobodně a bez jakýchkoli podmínek zúčastnit a budou mít ničím neomezovaný přístup do sdělovacích prostředků;

| 8. | naprosto odmítá, že by orgány, které se chopily moci neústavně, měly legitimní právo uspořádat volby; |
| --- | --- |

8.

naprosto odmítá, že by orgány, které se chopily moci neústavně, měly legitimní právo uspořádat volby;

| 9. | připomíná rozhodnutí pana Rajoeliny nekandidovat v příštích prezidentských volbách; |
| --- | --- |

9.

připomíná rozhodnutí pana Rajoeliny nekandidovat v příštích prezidentských volbách;

| 10. | zdůrazňuje, že malgašský lid si musí a dokáže sám zvolit svou budoucnost a sám o sobě rozhodovat bez jakýchkoli podmínek; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že malgašský lid si musí a dokáže sám zvolit svou budoucnost a sám o sobě rozhodovat bez jakýchkoli podmínek;

| 11. | zdůrazňuje, že Africká unie na svém summitu dne 31. ledna 2011 potvrdila individuální a selektivní sankce schválené na summitu dne 17. března 2010 vůči panu Rajoelinovi a více než stovce dalších, kteří podporují vysoký úřad přechodné vlády; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že Africká unie na svém summitu dne 31. ledna 2011 potvrdila individuální a selektivní sankce schválené na summitu dne 17. března 2010 vůči panu Rajoelinovi a více než stovce dalších, kteří podporují vysoký úřad přechodné vlády;

| 12. | vyzývá Evropskou unii a Radu bezpečnosti OSN, aby i nadále ukládaly a prodlužovaly sankce vůči tomuto režimu, dokud nebude politická krize vyřešena v intencích výše uvedených úvah, a zejména aby zákaz udělování víz, který zavedla Africká unie, rozšířily na všechny své členské země; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Evropskou unii a Radu bezpečnosti OSN, aby i nadále ukládaly a prodlužovaly sankce vůči tomuto režimu, dokud nebude politická krize vyřešena v intencích výše uvedených úvah, a zejména aby zákaz udělování víz, který zavedla Africká unie, rozšířily na všechny své členské země;

| 13. | zdůrazňuje, že vládu pana Rajoeliny neuznává ani EU, ani kterákoli jiná země, která je členem mezinárodní kontaktní skupiny pro Madagaskar; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že vládu pana Rajoeliny neuznává ani EU, ani kterákoli jiná země, která je členem mezinárodní kontaktní skupiny pro Madagaskar;

| 14. | podporuje současné úsilí SADC a vyzývá AU, SADC a mezinárodní kontaktní skupinu, aby dovedly proces přechodu k demokracii do úspěšného konce; |
| --- | --- |

14.

podporuje současné úsilí SADC a vyzývá AU, SADC a mezinárodní kontaktní skupinu, aby dovedly proces přechodu k demokracii do úspěšného konce;

| 15. | plně podporuje vhodná opatření, která EU přijala dne 7. června 2010 po ukončení postupu konzultací podle článku 96 Dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

15.

plně podporuje vhodná opatření, která EU přijala dne 7. června 2010 po ukončení postupu konzultací podle článku 96 Dohody z Cotonou;

| 16. | naléhavě žádá mezinárodní společenství a Evropskou unii, aby zvýšily svou humanitární pomoc malgašskému lidu; připomíná, že postupné obnovení programů spolupráce s Madagaskarem je podmíněno plným dodržováním všech demokratických zásad a základních svobod; |
| --- | --- |

16.

naléhavě žádá mezinárodní společenství a Evropskou unii, aby zvýšily svou humanitární pomoc malgašskému lidu; připomíná, že postupné obnovení programů spolupráce s Madagaskarem je podmíněno plným dodržováním všech demokratických zásad a základních svobod;

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Komisi, Radě Evropské unie, Radě AKT–EU, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, Jihoafrickému rozvojovému společenství, předsedovi Joaquimovi Chissanovi a Komisi Africké unie. |
| --- | --- |

17.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Komisi, Radě Evropské unie, Radě AKT–EU, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, Jihoafrickému rozvojovému společenství, předsedovi Joaquimovi Chissanovi a Komisi Africké unie.

---

(1)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 111.

(2)  Úř. věst. C 341 E, 16.12.2010, s. 72.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/132

---

Čtvrtek, 9. června 2011Guantánamo: hrozící rozhodnutí o trestu smrti

P7_TA(2011)0271

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9 června 2011 o Guantánamu: nadcházející rozhodnutí o trestu smrti

2012/C 380 E/18

Evropský parlament,

| — | s ohledem na mezinárodní, evropské a vnitrostátní nástroje týkající se lidských práv a základních svobod a uplatňování zákazu svévolného zadržování, násilných zmizení a mučení, k nimž patří Mezinárodní pakt o občanských a politických právech uzavřený dne 16. prosince 1966 a Úmluva OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání ze dne 10. prosince 1984 a její příslušné protokoly, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mezinárodní, evropské a vnitrostátní nástroje týkající se lidských práv a základních svobod a uplatňování zákazu svévolného zadržování, násilných zmizení a mučení, k nimž patří Mezinárodní pakt o občanských a politických právech uzavřený dne 16. prosince 1966 a Úmluva OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání ze dne 10. prosince 1984 a její příslušné protokoly,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN 62/149 ze dne 18. prosince 2007, která požaduje moratorium na používání trestu smrti, a na rezoluci 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která požaduje provádění rezoluce Valného shromáždění 62/149, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN 62/149 ze dne 18. prosince 2007, která požaduje moratorium na používání trestu smrti, a na rezoluci 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která požaduje provádění rezoluce Valného shromáždění 62/149,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o trestu smrti, zejména na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni proti trestu smrti (1) a na usnesení ze dne 10. července 2008 o trestu smrti, zejména o případu Troye Davise (2), o Guantánamu, zejména usnesení ze dne 13. června 2006 o situaci vězňů v Guantánamu (3) a ze dne 10. března 2004 o právech vězňů z Guantánama na spravedlivý proces (4), o údajném využívání evropských zemí ze strany CIA pro dopravu a nezákonné zadržování vězňů, zejména ty, přijaté dne 14. února 2007 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o trestu smrti, zejména na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni proti trestu smrti (1) a na usnesení ze dne 10. července 2008 o trestu smrti, zejména o případu Troye Davise (2), o Guantánamu, zejména usnesení ze dne 13. června 2006 o situaci vězňů v Guantánamu (3) a ze dne 10. března 2004 o právech vězňů z Guantánama na spravedlivý proces (4), o údajném využívání evropských zemí ze strany CIA pro dopravu a nezákonné zadržování vězňů, zejména ty, přijaté dne 14. února 2007 (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 o návratu a opětovném začleňování vězňů z vazebního zařízení v zátoce Guantánamo (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 o návratu a opětovném začleňování vězňů z vazebního zařízení v zátoce Guantánamo (6),

| — | s ohledem na dopis o krocích členských států navazujících na usnesení Parlamentu ze dne 14. února 2007, který zaslal předseda vnitrostátním parlamentům, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis o krocích členských států navazujících na usnesení Parlamentu ze dne 14. února 2007, který zaslal předseda vnitrostátním parlamentům,

| — | s ohledem na protokol č. 6 k Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod ze dne 28. dubna 1983 týkající se zrušení trestu smrti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na protokol č. 6 k Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod ze dne 28. dubna 1983 týkající se zrušení trestu smrti,

| — | s ohledem na druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech, který usiluje o zrušení trestu smrti, ze dne 15. prosince 1989, |
| --- | --- |

—

s ohledem na druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech, který usiluje o zrušení trestu smrti, ze dne 15. prosince 1989,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že vláda USA se požaduje trest smrti v nadcházejícím soudu před vojenskou komisí s občanem Saúdské Arábie Abd ar-Rahímem Husajnem Muhammadem an-Našírím, které se nyní koná ve vazebním zařízení USA v zátoce Guantánamo; vzhledem k tomu, že k tomu potřebuje schválení úředníka známého jako „svolávací orgán“ a rozhodnutí se očekává během několika týdnů, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vláda USA se požaduje trest smrti v nadcházejícím soudu před vojenskou komisí s občanem Saúdské Arábie Abd ar-Rahímem Husajnem Muhammadem an-Našírím, které se nyní koná ve vazebním zařízení USA v zátoce Guantánamo; vzhledem k tomu, že k tomu potřebuje schválení úředníka známého jako „svolávací orgán“ a rozhodnutí se očekává během několika týdnů,

| B. | vzhledem k tomu, že ar-Rahím an-Našírí byl ve vazbě USA téměř devět let, a vzhledem k tomu, že přestože byl uveden na obžalobě předložené federálnímu soudu USA již několik měsíců po jeho zatčení v roce 2002, nebyl ihned postaven před soudní orgán a bezodkladně souzen, jak to vyžaduje mezinárodní právo, ale byl místo toho tajně zadržován až do té doby, než byl v roce 2006 převezen do Guantánama, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ar-Rahím an-Našírí byl ve vazbě USA téměř devět let, a vzhledem k tomu, že přestože byl uveden na obžalobě předložené federálnímu soudu USA již několik měsíců po jeho zatčení v roce 2002, nebyl ihned postaven před soudní orgán a bezodkladně souzen, jak to vyžaduje mezinárodní právo, ale byl místo toho tajně zadržován až do té doby, než byl v roce 2006 převezen do Guantánama,

| C. | vzhledem k tomu, že během téměř čtyř let ve vazbě CIA byl zjevně držen bez možnosti komunikace, v samovazbě, na tajném místě a byl údajně podroben mučení, včetně „water-boardingu“, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že během téměř čtyř let ve vazbě CIA byl zjevně držen bez možnosti komunikace, v samovazbě, na tajném místě a byl údajně podroben mučení, včetně „water-boardingu“,

| D. | vzhledem k tomu, že dne 20. dubna 2011 Ministerstvo obrany USA oznámilo, že Abd ar-Rahím an-Našírí byl obviněn podle zákona o vojenských komisích z roku 2009 mimo jiné z „vraždy porušující právo válečné“ a z „terorismu“ a byl obviněn z toho, že zastával vedoucí úlohu při útoku na americké plavidlo USS Cole v Jemenu dne 12. října 2000, při němž bylo zabito 17 amerických námořníků a 40 dalších bylo zraněno, a při útoku na francouzský ropný tanker MV Limburg v Adenském zálivu dne 6. října 2002, při němž byl zabit jeden člen posádky, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 20. dubna 2011 Ministerstvo obrany USA oznámilo, že Abd ar-Rahím an-Našírí byl obviněn podle zákona o vojenských komisích z roku 2009 mimo jiné z „vraždy porušující právo válečné“ a z „terorismu“ a byl obviněn z toho, že zastával vedoucí úlohu při útoku na americké plavidlo USS Cole v Jemenu dne 12. října 2000, při němž bylo zabito 17 amerických námořníků a 40 dalších bylo zraněno, a při útoku na francouzský ropný tanker MV Limburg v Adenském zálivu dne 6. října 2002, při němž byl zabit jeden člen posádky,

| E. | vzhledem k tomu, že saúdský státní příslušník Abd ar-Rahím an-Našírí bude prvním případem, který bude souzen před vojenskou komisí od té doby, kdy prezident Obama nařídil obnovení těchto soudních řízení, a vzhledem k tomu, že datum řízení před vojenskou komisí dosud nebylo stanoveno, a vzhledem k tomu, že žalobce doporučil, aby jednou z možností v tomto řízení byl trest smrti, což však musí být schváleno předem „svolávacím orgánem“ pro vojenskou komisi, což je úředník jmenovaný Ministerstvem obrany USA, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že saúdský státní příslušník Abd ar-Rahím an-Našírí bude prvním případem, který bude souzen před vojenskou komisí od té doby, kdy prezident Obama nařídil obnovení těchto soudních řízení, a vzhledem k tomu, že datum řízení před vojenskou komisí dosud nebylo stanoveno, a vzhledem k tomu, že žalobce doporučil, aby jednou z možností v tomto řízení byl trest smrti, což však musí být schváleno předem „svolávacím orgánem“ pro vojenskou komisi, což je úředník jmenovaný Ministerstvem obrany USA,

| F. | vzhledem k tomu, že současný svolávací orgán naznačil, že je připraven obdržet písemnou žádost o trest smrti do 30. června 2011 a že poté přijme rozhodnutí, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že současný svolávací orgán naznačil, že je připraven obdržet písemnou žádost o trest smrti do 30. června 2011 a že poté přijme rozhodnutí,

| G. | vzhledem k tomu, že Evropská unie rozhodně usiluje o to, aby bylo jako první krok uplatňováno moratorium na používání trestu smrti, které nakonec povede k úplnému zrušení trestu smrti všude na světě, a usiluje o dosažení všeobecného přijetí této zásady, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Evropská unie rozhodně usiluje o to, aby bylo jako první krok uplatňováno moratorium na používání trestu smrti, které nakonec povede k úplnému zrušení trestu smrti všude na světě, a usiluje o dosažení všeobecného přijetí této zásady,

| H. | vzhledem k tomu, že mezinárodní právo v oblasti lidských práv uznává, že některé země zachovávají trest smrti, avšak zakazuje udělování a výkon trestu smrti na základě soudního řízení, které nesplňuje nejvyšší normy spravedlnosti, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že mezinárodní právo v oblasti lidských práv uznává, že některé země zachovávají trest smrti, avšak zakazuje udělování a výkon trestu smrti na základě soudního řízení, které nesplňuje nejvyšší normy spravedlnosti,

| I. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament již vyjádřil svou kritiku a vyzval USA, aby zrevidovaly systém vojenských komisí, protože nesplňuje mezinárodní normy pro spravedlivé soudní řízení, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament již vyjádřil svou kritiku a vyzval USA, aby zrevidovaly systém vojenských komisí, protože nesplňuje mezinárodní normy pro spravedlivé soudní řízení,

| J. | vzhledem k tomu, že v roce 2007 zvláštní zpravodaj OSN pro podporu a ochranu lidských práv a základních svobod vyzval USA, aby zrušily vojenské komise, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 zvláštní zpravodaj OSN pro mimosoudní, hromadné a svévolné popravy naléhavě vyzval USA, aby neprováděly žádná trestní stíhání, při nichž se uděluje trest smrti, před vojenskou komisí, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v roce 2007 zvláštní zpravodaj OSN pro podporu a ochranu lidských práv a základních svobod vyzval USA, aby zrušily vojenské komise, a vzhledem k tomu, že v roce 2009 zvláštní zpravodaj OSN pro mimosoudní, hromadné a svévolné popravy naléhavě vyzval USA, aby neprováděly žádná trestní stíhání, při nichž se uděluje trest smrti, před vojenskou komisí,

| K. | vzhledem k tomu, že Abd ar-Rahím an-Našírí uvádí, že v roce 2002 a 2003 byl po několik měsíců držen v tajném zadržovacím zařízení CIA v Polsku a že byl v tomto období mučen, a vzhledem k tomu, že dne 10. května 2011 se s podporou nevládních organizací pro lidská práva obrátil na Evropský soud pro lidská práva, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Abd ar-Rahím an-Našírí uvádí, že v roce 2002 a 2003 byl po několik měsíců držen v tajném zadržovacím zařízení CIA v Polsku a že byl v tomto období mučen, a vzhledem k tomu, že dne 10. května 2011 se s podporou nevládních organizací pro lidská práva obrátil na Evropský soud pro lidská práva,

| L. | vzhledem k tomu, že bez ohledu na důkazy o tom, že v boji proti terorismu dochí k mimořádně závažným porušováním lidských práv a ke zločinům podle mezinárodního práva, jako je mučení, špatné zacházení, vazba bez možnosti komunikace a násilná zmizení, ze něž bylo jen málo pachatelů postaveno před soud, ať již v USA nebo v EU, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že bez ohledu na důkazy o tom, že v boji proti terorismu dochí k mimořádně závažným porušováním lidských práv a ke zločinům podle mezinárodního práva, jako je mučení, špatné zacházení, vazba bez možnosti komunikace a násilná zmizení, ze něž bylo jen málo pachatelů postaveno před soud, ať již v USA nebo v EU,

| 1. | bere na vědomí úzké transatlantické vztahy založené na sdílených základních hodnotách a dodržování základních, všeobecných a nezadatelných lidských práv, jako je právo na spravedlivý soudní proces a zákaz svévolného zadržování; vítá úzkou transatlantickou spolupráci v široké škále mezinárodních otázek v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí úzké transatlantické vztahy založené na sdílených základních hodnotách a dodržování základních, všeobecných a nezadatelných lidských práv, jako je právo na spravedlivý soudní proces a zákaz svévolného zadržování; vítá úzkou transatlantickou spolupráci v široké škále mezinárodních otázek v oblasti lidských práv;

| 2. | znovu připomíná své rozhořčení a pobouření nad všemi akty masového terorismu a svou solidaritu s oběťmi takových útoků a soucit s bolestí a utrpením jejich rodin, přátel a příbuzných; připomíná však, že boj proti terorismu nemůže být veden na úkor etablovaných sdílených základních hodnot, jako je dodržování lidských práv a právního státu; |
| --- | --- |

2.

znovu připomíná své rozhořčení a pobouření nad všemi akty masového terorismu a svou solidaritu s oběťmi takových útoků a soucit s bolestí a utrpením jejich rodin, přátel a příbuzných; připomíná však, že boj proti terorismu nemůže být veden na úkor etablovaných sdílených základních hodnot, jako je dodržování lidských práv a právního státu;

| 3. | opakuje svůj dlouhodobý odpor vůči používání mučení a špatného zacházení a k trestu smrti ve všech případech a za všech okolností a opětovně zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti považuje za příspěvek k posílení lidské důstojnosti a k postupnému rozvoji lidských práv; |
| --- | --- |

3.

opakuje svůj dlouhodobý odpor vůči používání mučení a špatného zacházení a k trestu smrti ve všech případech a za všech okolností a opětovně zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti považuje za příspěvek k posílení lidské důstojnosti a k postupnému rozvoji lidských práv;

| 4. | vyzývá orgány USA, aby Abd ar-Rahímu an-Našírovi neukládaly trest smrti a vyzývá vysokou představitelku Catherine Ashtonovou, předsednictví Rady, Komisi a členské státy, aby tuto otázku naléhavě řešily s orgány USA a aby vůči USA důrazně vystupovaly ve snaze zajistit, aby Abd ar-Rahím an-Našírí nebyl popraven; |
| --- | --- |

4.

vyzývá orgány USA, aby Abd ar-Rahímu an-Našírovi neukládaly trest smrti a vyzývá vysokou představitelku Catherine Ashtonovou, předsednictví Rady, Komisi a členské státy, aby tuto otázku naléhavě řešily s orgány USA a aby vůči USA důrazně vystupovaly ve snaze zajistit, aby Abd ar-Rahím an-Našírí nebyl popraven;

| 5. | připomíná svou výzvu orgánům USA, aby revidovaly systém vojenských komisí s cílem zajistit spravedlivá soudní řízení, uzavřít Guantánamo a za všech okolností zakázat používání mučení, špatného zacházení, zadržování bez možnosti komunikace, zadržování po neomezenou dobu bez soudního řízení a násilná zmizení a připomíná orgánům EU a členským státům jejich povinnost nespolupracovat na aktech zakázaných mezinárodním, evropským a vnitrostátním právem a nekrýt je, |
| --- | --- |

5.

připomíná svou výzvu orgánům USA, aby revidovaly systém vojenských komisí s cílem zajistit spravedlivá soudní řízení, uzavřít Guantánamo a za všech okolností zakázat používání mučení, špatného zacházení, zadržování bez možnosti komunikace, zadržování po neomezenou dobu bez soudního řízení a násilná zmizení a připomíná orgánům EU a členským státům jejich povinnost nespolupracovat na aktech zakázaných mezinárodním, evropským a vnitrostátním právem a nekrýt je,

| 6. | pohlíží s politováním na rozhodnutí prezidenta USA ze dne 7. března 2011 podepsat příkaz k zadržování a odvolání zákazu vojenských tribunálů; je přesvědčen, že normální soudy v trestním řízení spadající pod civilní soudnictví jsou nejlepším způsobem, jak vyřešit status zadržovaných z Guantánama; trvá na to, že pan an-Našírí a všichni ostatní zadržovaní ve vazbě USA by měli být ihned obviněni a souzeni v souladu s mezinárodními normami a normami právního státu, nebo by měli být propuštěni; v této souvislosti zdůrazňuje, že by pro všechny bez diskriminace měly platit stejné normy týkající se spravedlivých soudních řízení; |
| --- | --- |

6.

pohlíží s politováním na rozhodnutí prezidenta USA ze dne 7. března 2011 podepsat příkaz k zadržování a odvolání zákazu vojenských tribunálů; je přesvědčen, že normální soudy v trestním řízení spadající pod civilní soudnictví jsou nejlepším způsobem, jak vyřešit status zadržovaných z Guantánama; trvá na to, že pan an-Našírí a všichni ostatní zadržovaní ve vazbě USA by měli být ihned obviněni a souzeni v souladu s mezinárodními normami a normami právního státu, nebo by měli být propuštěni; v této souvislosti zdůrazňuje, že by pro všechny bez diskriminace měly platit stejné normy týkající se spravedlivých soudních řízení;

| 7. | vyzývá orgány EU a členských států i orgány USA, aby zajistily, že budou vedena úplná, spravedlivá, účinná, nezávislá a nestranná šetření a vyšetřování v oblasti porušování lidských práv a trestných činů podle mezinárodního, evropského a vnitrostátního práva a že osoby odpovědné za tyto činy budou postaveny před soud, včetně vyšetřování v rámci programů mimořádných vydávání zajatců a tajných vězení; |
| --- | --- |

7.

vyzývá orgány EU a členských států i orgány USA, aby zajistily, že budou vedena úplná, spravedlivá, účinná, nezávislá a nestranná šetření a vyšetřování v oblasti porušování lidských práv a trestných činů podle mezinárodního, evropského a vnitrostátního práva a že osoby odpovědné za tyto činy budou postaveny před soud, včetně vyšetřování v rámci programů mimořádných vydávání zajatců a tajných vězení;

| 8. | vítá skutečnost, že řada členských států přijala zadržované z Guantánama k opětovnému začlenění a vyzývá další členské státy, aby v této otázce spolupracovaly s vládou USA; |
| --- | --- |

8.

vítá skutečnost, že řada členských států přijala zadržované z Guantánama k opětovnému začlenění a vyzývá další členské státy, aby v této otázce spolupracovaly s vládou USA;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení svolávacímu orgánu pro vojenské komise, ministru zahraničí USA, prezidentovi USA, Kongresu a Senátu USA, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, předsedovi Valného shromáždění OSN a vládám členských států OSN. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení svolávacímu orgánu pro vojenské komise, ministru zahraničí USA, prezidentovi USA, Kongresu a Senátu USA, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, předsedovi Valného shromáždění OSN a vládám členských států OSN.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0351.

(2)  Úř. věst. C 294E, 3.12.2009, s. 80.

(3)  Úř. věst. C 300E, 9.12.2006, s. 136.

(4)  Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 640.

(5)  Úř. věst. C 287E, 29.11.2007, s. 309.

(6)  Úř. věst. C 67E, 18.3.2010, s. 91.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/135

---

Čtvrtek, 9. června 2011Ukrajina: případ Julie Tymošenkové a dalších členů bývalé vlády

P7_TA(2011)0272

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o Ukrajině: případy Julije Tymošenkové a dalších členů bývalé vlády

2012/C 380 E/19

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Ukrajině, zejména na usnesení ze dne 25. listopadu 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Ukrajině, zejména na usnesení ze dne 25. listopadu 2010 (1),

| — | s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ukrajinou, která vstoupila v platnost dne 1. března 1998, a na probíhající jednání o dohodě o přidružení, jež má dohodu o partnerství a spolupráci nahradit, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ukrajinou, která vstoupila v platnost dne 1. března 1998, a na probíhající jednání o dohodě o přidružení, jež má dohodu o partnerství a spolupráci nahradit,

| — | s ohledem na program přidružení EU-Ukrajina, který nahradil akční plán EU-Ukrajina a byl podpořen na zasedání Rady pro spolupráci EU-Ukrajina v červnu 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na program přidružení EU-Ukrajina, který nahradil akční plán EU-Ukrajina a byl podpořen na zasedání Rady pro spolupráci EU-Ukrajina v červnu 2009,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. května 2010 nazvané „Hodnocení evropské politiky sousedství“ (KOM(2010)0207) a na průběžnou zprávu ze dne 25. května 2011 o provádění evropské politiky sousedství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. května 2010 nazvané „Hodnocení evropské politiky sousedství“ (KOM(2010)0207) a na průběžnou zprávu ze dne 25. května 2011 o provádění evropské politiky sousedství,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Komise k zadržení Julije Tymošenkové ze dne 24. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Komise k zadržení Julije Tymošenkové ze dne 24. května 2011,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 26. května 2011 k případu Julije Tymošenkové, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčího vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 26. května 2011 k případu Julije Tymošenkové,

| — | s ohledem na prohlášení komisaře Štefana Füleho ze dne 24. března 2011 po jeho setkání s Julijí Tymošenkovou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení komisaře Štefana Füleho ze dne 24. března 2011 po jeho setkání s Julijí Tymošenkovou,

| — | s ohledem na zákon o předcházení korupci a jejím potírání, který přijala Verchovna rada dne 7. dubna 2011 a který vstoupí v platnost dnem 1. července 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zákon o předcházení korupci a jejím potírání, který přijala Verchovna rada dne 7. dubna 2011 a který vstoupí v platnost dnem 1. července 2011,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že EU podporuje stabilní a demokratickou Ukrajinu, která dodržuje zásady sociálně tržního hospodářství a právního státu, lidská práva a zajišťuje ochranu menšin a která zaručuje základní práva; vzhledem k tomu, že stabilita na ukrajinské politické scéně, důraz na vnitřní reformy a dodržování právního státu, jehož součástí jsou spravedlivé, nestranné a nezávislé právní procesy, jsou nezbytnými předpoklady pro další rozvoj vztahů mezi EU a Ukrajinou; vzhledem k tomu, že Východní partnerství všechny tyto principy zahrnuje, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU podporuje stabilní a demokratickou Ukrajinu, která dodržuje zásady sociálně tržního hospodářství a právního státu, lidská práva a zajišťuje ochranu menšin a která zaručuje základní práva; vzhledem k tomu, že stabilita na ukrajinské politické scéně, důraz na vnitřní reformy a dodržování právního státu, jehož součástí jsou spravedlivé, nestranné a nezávislé právní procesy, jsou nezbytnými předpoklady pro další rozvoj vztahů mezi EU a Ukrajinou; vzhledem k tomu, že Východní partnerství všechny tyto principy zahrnuje,

| B. | vzhledem k tomu, že komplexní reforma soudnictví a opatření k zajištění dodržování práva při vyšetřování trestních činů a jejich stíhání, včetně spravedlivých, nestranných a nezávislých soudních řízení, nebyly dosud na Ukrajině provedeny, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že komplexní reforma soudnictví a opatření k zajištění dodržování práva při vyšetřování trestních činů a jejich stíhání, včetně spravedlivých, nestranných a nezávislých soudních řízení, nebyly dosud na Ukrajině provedeny,

| C. | vzhledem k tomu, že korupce a zneužívání pravomoci jsou na Ukrajině i nadále velmi rozšířeným jevem a příslušné orgány musí na tuto situaci rozhodným způsobem reagovat a pachatele takových činů postavit před soud; vzhledem k tomu, že stíhání a vyšetřování musí být nestranná a nezávislá a nesmí být využívána k politickým účelům, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že korupce a zneužívání pravomoci jsou na Ukrajině i nadále velmi rozšířeným jevem a příslušné orgány musí na tuto situaci rozhodným způsobem reagovat a pachatele takových činů postavit před soud; vzhledem k tomu, že stíhání a vyšetřování musí být nestranná a nezávislá a nesmí být využívána k politickým účelům,

| D. | vzhledem k tomu, že dne 24. května 2011 dokončil úřad ukrajinského nejvyššího státního zástupce vyšetřování případu Julije Tymošenkové, bývalé předsedkyně ukrajinské vlády, a obžaloval ji ze zneužití pravomoci v souvislosti s uzavřením smluv na dodávky zemního plynu s Ruskou federací v roce 2009, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 24. května 2011 dokončil úřad ukrajinského nejvyššího státního zástupce vyšetřování případu Julije Tymošenkové, bývalé předsedkyně ukrajinské vlády, a obžaloval ji ze zneužití pravomoci v souvislosti s uzavřením smluv na dodávky zemního plynu s Ruskou federací v roce 2009,

| E. | vzhledem k tomu, že dne 21. února 2011 byla dvě trestní řízení vedená proti Juliji Tymošenkové spojena do jednoho případu, v němž čelí obvinění z neoprávněného nakládání s výnosem z prodeje emisních povolenek podle Kjótského protokolu a ze zpronevěry částky 67 milionů hřiven, která byla přidělena z ukrajinského státního rozpočtu – a byla kryta vládní zárukou rakouské vládě – na nákup a dovoz 1 000 vozů Opel Combo určených údajně pro účely poskytování zdravotní péče ve venkovských oblastech v době, kdy byla předsedkyní vlády, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 21. února 2011 byla dvě trestní řízení vedená proti Juliji Tymošenkové spojena do jednoho případu, v němž čelí obvinění z neoprávněného nakládání s výnosem z prodeje emisních povolenek podle Kjótského protokolu a ze zpronevěry částky 67 milionů hřiven, která byla přidělena z ukrajinského státního rozpočtu – a byla kryta vládní zárukou rakouské vládě – na nákup a dovoz 1 000 vozů Opel Combo určených údajně pro účely poskytování zdravotní péče ve venkovských oblastech v době, kdy byla předsedkyní vlády,

| F. | vzhledem k tomu, že od zahájení vyšetřování dne 15. prosince 2010 byla Julija Tymošenková 44krát vyslýchána, téměř šest měsíců měla zákaz cestovat, jak po Ukrajině, tak do zahraničí, čtyřikrát jí ukrajinské orgány zabránily v cestě po Ukrajině a v únoru a v červnu jí neumožnily odcestovat do Bruselu, a dne 25. května 2011 byla předvolána a strávila u výslechu několik hodin, než byla propuštěna, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že od zahájení vyšetřování dne 15. prosince 2010 byla Julija Tymošenková 44krát vyslýchána, téměř šest měsíců měla zákaz cestovat, jak po Ukrajině, tak do zahraničí, čtyřikrát jí ukrajinské orgány zabránily v cestě po Ukrajině a v únoru a v červnu jí neumožnily odcestovat do Bruselu, a dne 25. května 2011 byla předvolána a strávila u výslechu několik hodin, než byla propuštěna,

| G. | vzhledem k tomu, že 12 bývalých vysoce postavených činitelů z vlády Tymošenkové je ve vazbě před zahájením soudního přelíčení, mezi nimi bývalý ministr vnitra Jurij Lucenko, jeden z vedoucích představitelů strany Naše Ukrajina, který byl obviněn ze zneužití svého postavení a zpronevěry finančních prostředků a dne 26. prosince 2010 byl zatčen, protože údajně odmítal spolupracovat s vyšetřovateli, a bývalý první náměstek ministra spravedlnosti Jevhen Korničuk, který byl vzat do vazby dne 22. prosince 2010 na základě obvinění z porušení zákona v souvislosti s postupy zadávání veřejných zakázek na právní služby, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že 12 bývalých vysoce postavených činitelů z vlády Tymošenkové je ve vazbě před zahájením soudního přelíčení, mezi nimi bývalý ministr vnitra Jurij Lucenko, jeden z vedoucích představitelů strany Naše Ukrajina, který byl obviněn ze zneužití svého postavení a zpronevěry finančních prostředků a dne 26. prosince 2010 byl zatčen, protože údajně odmítal spolupracovat s vyšetřovateli, a bývalý první náměstek ministra spravedlnosti Jevhen Korničuk, který byl vzat do vazby dne 22. prosince 2010 na základě obvinění z porušení zákona v souvislosti s postupy zadávání veřejných zakázek na právní služby,

| H. | vzhledem k tomu, že pan Lucenko nebyl propuštěn z vazby, když s ním dne 23. května 2011 bylo zahájeno soudní řízení, a to i přesto, že zadržení pro údajnou neochotu spolupracovat při vyšetřování jeho případu je mimořádně přehnaným opatřením, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pan Lucenko nebyl propuštěn z vazby, když s ním dne 23. května 2011 bylo zahájeno soudní řízení, a to i přesto, že zadržení pro údajnou neochotu spolupracovat při vyšetřování jeho případu je mimořádně přehnaným opatřením,

| I. | vzhledem k tomu, že předběžná zpráva dánského Helsinského výboru pro lidská práva o procesech s pány Lucenkem a Korničukem uvádí výčet mnoha závažných porušení Evropské úmluvy o lidských právech, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že předběžná zpráva dánského Helsinského výboru pro lidská práva o procesech s pány Lucenkem a Korničukem uvádí výčet mnoha závažných porušení Evropské úmluvy o lidských právech,

| J. | vzhledem k tomu, že bylo zahájeno trestní řízení s bývalým ministrem hospodářství Bohdanem Danylyšynem, který uprchl z Ukrajiny a získal politický azyl v České republice; vzhledem k tomu, že trestní žalobě čelí rovněž bývalý ministr životního prostředí Georgij Filipčuk a bývalý úřadující ministr obrany Valerij Ivaščenko, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že bylo zahájeno trestní řízení s bývalým ministrem hospodářství Bohdanem Danylyšynem, který uprchl z Ukrajiny a získal politický azyl v České republice; vzhledem k tomu, že trestní žalobě čelí rovněž bývalý ministr životního prostředí Georgij Filipčuk a bývalý úřadující ministr obrany Valerij Ivaščenko,

| K. | vzhledem k tomu, že bývalý předseda Krymského parlamentu Anatolij Grycenko (Strana regionů) byl dne 24. ledna 2011 zadržen a obviněn ze zneužití pravomoci s tím, že nelegálně prodal pozemky o rozloze 4 800 hektarů; vzhledem k tomu, že později proti němu bylo zahájeno další trestní řízení pro podvody s pozemky v souvislosti lázeňskými majetky na Jaltě, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že bývalý předseda Krymského parlamentu Anatolij Grycenko (Strana regionů) byl dne 24. ledna 2011 zadržen a obviněn ze zneužití pravomoci s tím, že nelegálně prodal pozemky o rozloze 4 800 hektarů; vzhledem k tomu, že později proti němu bylo zahájeno další trestní řízení pro podvody s pozemky v souvislosti lázeňskými majetky na Jaltě,

| L. | vzhledem k tomu, že úřad ukrajinského nejvyššího státního zástupce také zahájil trestní stíhání pro podezření ze zneužití pravomoci proti bývalému ukrajinskému prezidentovi Leonidu Kučmovi, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že úřad ukrajinského nejvyššího státního zástupce také zahájil trestní stíhání pro podezření ze zneužití pravomoci proti bývalému ukrajinskému prezidentovi Leonidu Kučmovi,

| M. | vzhledem k tomu, že ukrajinská ústava stanoví kolektivní odpovědnost za rozhodnutí, která činí ukrajinská vláda, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že ukrajinská ústava stanoví kolektivní odpovědnost za rozhodnutí, která činí ukrajinská vláda,

| N. | vzhledem k tomu, že EU neustále zdůrazňuje, že je třeba ukázat, že jsou dodržovány zásady právního státu, včetně spravedlivých, nestranných a nezávislých soudních řízení, a současně se vyvarovat nebezpečí, že by vznikl dojem, že jsou soudní opatření používána selektivně; vzhledem k tomu, že EU pokládá tyto zásady za zvláště důležité v zemi, která chce navázat hlubší smluvní vztah založený na politickém přidružení, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že EU neustále zdůrazňuje, že je třeba ukázat, že jsou dodržovány zásady právního státu, včetně spravedlivých, nestranných a nezávislých soudních řízení, a současně se vyvarovat nebezpečí, že by vznikl dojem, že jsou soudní opatření používána selektivně; vzhledem k tomu, že EU pokládá tyto zásady za zvláště důležité v zemi, která chce navázat hlubší smluvní vztah založený na politickém přidružení,

| 1. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit při vyšetřováních, stíháních a soudních procesech maximální transparentnost, a varuje před jakýmkoli zneužíváním trestního práva jako nástroje k dosažení politických cílů; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit při vyšetřováních, stíháních a soudních procesech maximální transparentnost, a varuje před jakýmkoli zneužíváním trestního práva jako nástroje k dosažení politických cílů;

| 2. | je znepokojen nárůstem počtu případů selektivního stíhání osob z řad politické opozice na Ukrajině a také nepřiměřeností prováděných opatření, zejména v případech paní Tymošenkové a pana Lucenka, bývalého ministra vnitra, a poznamenává, že pan Lucenko je ve vazbě již od 26. prosince 2010; vyjadřuje podporu ukrajinské zmocněnkyni pro lidská práva Nině Karpachové, která požádala ukrajinského nejvyššího státního zástupce, aby zvážil možnost použít taková preventivní opatření, v jejichž rámci není stíhaná osoba vzata do vazby; |
| --- | --- |

2.

je znepokojen nárůstem počtu případů selektivního stíhání osob z řad politické opozice na Ukrajině a také nepřiměřeností prováděných opatření, zejména v případech paní Tymošenkové a pana Lucenka, bývalého ministra vnitra, a poznamenává, že pan Lucenko je ve vazbě již od 26. prosince 2010; vyjadřuje podporu ukrajinské zmocněnkyni pro lidská práva Nině Karpachové, která požádala ukrajinského nejvyššího státního zástupce, aby zvážil možnost použít taková preventivní opatření, v jejichž rámci není stíhaná osoba vzata do vazby;

| 3. | připomíná ukrajinským orgánům, že princip kolektivní odpovědnosti za rozhodnutí vlády neumožňuje stíhat jednotlivé členy vlády za rozhodnutí, která přijala vláda jako celek; |
| --- | --- |

3.

připomíná ukrajinským orgánům, že princip kolektivní odpovědnosti za rozhodnutí vlády neumožňuje stíhat jednotlivé členy vlády za rozhodnutí, která přijala vláda jako celek;

| 4. | zdůrazňuje, že probíhající vyšetřování předních ukrajinských politických představitelů by jim nemělo bránit v aktivní účasti na politickém životě země, v setkávání se s voliči a v cestách na mezinárodní setkání; vyzývá proto ukrajinské orgány, aby zrušily zákaz cestovat, jak po Ukrajině, tak do zahraničí, který uložily Juliji Tymošenkové a dalším klíčovým politickým osobnostem; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že probíhající vyšetřování předních ukrajinských politických představitelů by jim nemělo bránit v aktivní účasti na politickém životě země, v setkávání se s voliči a v cestách na mezinárodní setkání; vyzývá proto ukrajinské orgány, aby zrušily zákaz cestovat, jak po Ukrajině, tak do zahraničí, který uložily Juliji Tymošenkové a dalším klíčovým politickým osobnostem;

| 5. | zdůrazňuje skutečnost, že posílení právního státu a důvěryhodná snaha o potírání korupce mají zásadní význam nejen pro uzavření dohody o přidružení a prohloubení vztahů mezi EU a Ukrajinou obecně, ale také pro upevnění demokracie na Ukrajině; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje skutečnost, že posílení právního státu a důvěryhodná snaha o potírání korupce mají zásadní význam nejen pro uzavření dohody o přidružení a prohloubení vztahů mezi EU a Ukrajinou obecně, ale také pro upevnění demokracie na Ukrajině;

| 6. | vyzývá Komisi, aby pomohla při reformě soudního systému na Ukrajině lepším využíváním programu EU pro budování kapacit a aby uvažovala o vytvoření poradní skupiny EU na vysoké úrovni pro Ukrajinu s posláním pomoci této zemi v jejím úsilí o dosažení souladu s právními předpisy EU, a to i v oblasti justice; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Komisi, aby pomohla při reformě soudního systému na Ukrajině lepším využíváním programu EU pro budování kapacit a aby uvažovala o vytvoření poradní skupiny EU na vysoké úrovni pro Ukrajinu s posláním pomoci této zemi v jejím úsilí o dosažení souladu s právními předpisy EU, a to i v oblasti justice;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ESVČ, členským státům, prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny a Parlamentním shromážděním Rady Evropy a OBSE. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ESVČ, členským státům, prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny a Parlamentním shromážděním Rady Evropy a OBSE.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0444.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/138

---

Čtvrtek, 9. června 2011Potírání korupce v evropském sportu

P7_TA(2011)0273

Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o potírání korupce v evropském sportu

2012/C 380 E/20

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 165 odst. 2 sedmou odrážku Smlouvy o fungování Evropské unie, kde se stanoví, že činnost Unie je zaměřena na rozvoj evropského rozměru sportu podporou spravedlivého a otevřeného sportovního soutěžení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 165 odst. 2 sedmou odrážku Smlouvy o fungování Evropské unie, kde se stanoví, že činnost Unie je zaměřena na rozvoj evropského rozměru sportu podporou spravedlivého a otevřeného sportovního soutěžení,

| — | s ohledem na článek 123 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 123 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že uznává velmi důležitý sociální a finanční dopad evropského sportu na občany a podniky v Unii, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že uznává velmi důležitý sociální a finanční dopad evropského sportu na občany a podniky v Unii,

| B. | vzhledem k tomu, že podle bílé knihy o sportu (KOM(2007)0391) je korupční problémy evropského rozměru zapotřebí řešit na evropské úrovni a Komise bude nadále monitorovat provádění právních předpisů EU týkajících se praní špinavých peněz v členských státech s ohledem na odvětví sportu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle bílé knihy o sportu (KOM(2007)0391) je korupční problémy evropského rozměru zapotřebí řešit na evropské úrovni a Komise bude nadále monitorovat provádění právních předpisů EU týkajících se praní špinavých peněz v členských státech s ohledem na odvětví sportu,

| 1. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy koordinovala vypracování rozsáhlé studie o případech korupce v evropském sportu a konzultovala přitom se všemi příslušnými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

1.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy koordinovala vypracování rozsáhlé studie o případech korupce v evropském sportu a konzultovala přitom se všemi příslušnými zainteresovanými stranami;

| 2. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se zaměřily především na vazby mezi organizovaným zločinem a zákonným a nezákonným sázením, sportovními agenty, rozhodčími, klubovými funkcionáři a sportovci a sportovkyněmi, jejichž účelem je stanovit výsledky evropských sportovních utkání předem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se zaměřily především na vazby mezi organizovaným zločinem a zákonným a nezákonným sázením, sportovními agenty, rozhodčími, klubovými funkcionáři a sportovci a sportovkyněmi, jejichž účelem je stanovit výsledky evropských sportovních utkání předem;

| 3. | vyzývá Komisi, aby v zájmu poctivosti a udržitelného rozvoje evropského sportu nastavila pravidla pro sázení on-line prostřednictvím provozovatelů s licencí a přijala konkrétní opatření, která omezí machinace s výsledky utkání a zajistí spravedlivý návrat ke kořenům sportu přiznáním práva vypisovat sázky pořadatelům sportovních soutěží; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby v zájmu poctivosti a udržitelného rozvoje evropského sportu nastavila pravidla pro sázení on-line prostřednictvím provozovatelů s licencí a přijala konkrétní opatření, která omezí machinace s výsledky utkání a zajistí spravedlivý návrat ke kořenům sportu přiznáním práva vypisovat sázky pořadatelům sportovních soutěží;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény signatářů (1) předal Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény signatářů (1) předal Komisi a parlamentům členských států.

---

(1)  Seznam signatářů je zveřejněn v příloze 1 k zápisu ze zasedání ze dne 9. června 2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN1)).

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/138

---

Čtvrtek, 9. června 2011Činnost Výboru pro pohřešované osoby na Kypru

P7_TA(2011)0274

Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 9. června 2011 o činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru

2012/C 380 E/21

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 123 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 123 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v letech 1963–1964, kdy probíhaly boje mezi komunitami, a během invaze Turecka na Kypr v roce 1974 bylo nahlášeno přibližně 2 000 pohřešovaných osob z řecké i turecké komunity; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v letech 1963–1964, kdy probíhaly boje mezi komunitami, a během invaze Turecka na Kypr v roce 1974 bylo nahlášeno přibližně 2 000 pohřešovaných osob z řecké i turecké komunity;

| B. | vzhledem k tomu, že u mnohých z těchto osob není dodnes známo, jaký je postihl osud nebo kde se nachází, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u mnohých z těchto osob není dodnes známo, jaký je postihl osud nebo kde se nachází,

| C. | vzhledem k tomu, že náplní činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru (CMP), který financuje OSN, Evropská komise a další dárci, je zjistit osudy těchto pohřešovaných osob, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že náplní činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru (CMP), který financuje OSN, Evropská komise a další dárci, je zjistit osudy těchto pohřešovaných osob,

| 1. | plně podporuje činnost výboru CMP a uznává jeho úlohu při zjišťování pravdy, zachovávání památky a dosažení smíření na Kypru, |
| --- | --- |

1.

plně podporuje činnost výboru CMP a uznává jeho úlohu při zjišťování pravdy, zachovávání památky a dosažení smíření na Kypru,

| 2. | vyzývá Komisi, aby i nadále na činnost výboru věnovala dostatečné prostředky, aby mohl vykonávat své důležité poslání, |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby i nadále na činnost výboru věnovala dostatečné prostředky, aby mohl vykonávat své důležité poslání,

| 3. | vyzývá vlády Turecka a Kypru, aby pokračovaly v podpoře činnosti výboru CMP, zdvojnásobily úsilí o dohledání osob, které jsou stále na seznamu pohřešovaných, a zajistily, aby výboru byly bezplatně zpřístupněny veškeré informace, které mu mohou pomoci při plnění jeho úkolu; |
| --- | --- |

3.

vyzývá vlády Turecka a Kypru, aby pokračovaly v podpoře činnosti výboru CMP, zdvojnásobily úsilí o dohledání osob, které jsou stále na seznamu pohřešovaných, a zajistily, aby výboru byly bezplatně zpřístupněny veškeré informace, které mu mohou pomoci při plnění jeho úkolu;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Radě, Komisi, parlamentům členských států a Výboru pro pohřešované osoby na Kypru. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Radě, Komisi, parlamentům členských států a Výboru pro pohřešované osoby na Kypru.

---

(1)  Seznam signatářů je zveřejněn v příloze 2 k zápisu ze zasedání ze dne 9. června 2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN2)).

---

DOPORUČENÍ

Evropský parlament

Středa, 8. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/140 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/140

---

Středa, 8. června 201166. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů

P7_TA(2011)0255

Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 8. června 2011 k 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2011/2030(INI))

2012/C 380 E/22

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 34 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 34 této smlouvy,

| — | s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložil Alexander Graf Lambsdorff za skupinu ALDE, o prioritách Evropské unie na 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (B7-0072/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložil Alexander Graf Lambsdorff za skupinu ALDE, o prioritách Evropské unie na 66. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (B7-0072/2011),

| — | s ohledem na své doporučení Radě ze dne 25. března 2010 k 65. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení Radě ze dne 25. března 2010 k 65. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (1),

| — | s ohledem na priority EU na 65. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, které schválila Rada dne 25. května 2010 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na priority EU na 65. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, které schválila Rada dne 25. května 2010 (2),

| — | s ohledem na 65. zasedání Valného shromáždění OSN, zejména na jeho rezoluce o mezinárodní spolupráci v oblasti humanitární pomoci v případě přírodních katastrof, od okamžité k rozvojové pomoci (3), o stavu lidských práv v Íránské islámské republice (4), o situaci lidských práv v Korejské lidově demokratické republice (5), o podpoře demokratického a spravedlivého mezinárodního řádu (6), o podpoře míru, nezbytné podmínce plného uplatňování všech lidských práv všemi (7), o zlepšování mezinárodní spolupráce v oblasti lidských práv (8), o operační činnosti k rozvoji systému Organizace spojených národů (9), o úloze OSN při podpoře rozvoje v kontextu globalizace a vzájemné závislosti (10), o novém mezinárodním hospodářském řádu (11), o spolupráci mezi Organizací spojených národů, národními parlamenty a Meziparlamentní unií (12), o Organizaci spojených národů v globální správě (13), o cestě ke světu bez jaderných zbraní: uspíšení uplatňování závazků v oblasti jaderného odzbrojení (14), o revizi struktury OSN pro budování míru (15) a o dodržení slibu: společně k dosažení Rozvojových cílů tisíciletídéveloppement (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na 65. zasedání Valného shromáždění OSN, zejména na jeho rezoluce o mezinárodní spolupráci v oblasti humanitární pomoci v případě přírodních katastrof, od okamžité k rozvojové pomoci (3), o stavu lidských práv v Íránské islámské republice (4), o situaci lidských práv v Korejské lidově demokratické republice (5), o podpoře demokratického a spravedlivého mezinárodního řádu (6), o podpoře míru, nezbytné podmínce plného uplatňování všech lidských práv všemi (7), o zlepšování mezinárodní spolupráce v oblasti lidských práv (8), o operační činnosti k rozvoji systému Organizace spojených národů (9), o úloze OSN při podpoře rozvoje v kontextu globalizace a vzájemné závislosti (10), o novém mezinárodním hospodářském řádu (11), o spolupráci mezi Organizací spojených národů, národními parlamenty a Meziparlamentní unií (12), o Organizaci spojených národů v globální správě (13), o cestě ke světu bez jaderných zbraní: uspíšení uplatňování závazků v oblasti jaderného odzbrojení (14), o revizi struktury OSN pro budování míru (15) a o dodržení slibu: společně k dosažení Rozvojových cílů tisíciletídéveloppement (16),

| — | s ohledem na návrh rezoluce ze dne 14. září 2010 (17) a na rezoluci ze dne 3. května 2011 (18) Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rezoluce ze dne 14. září 2010 (17) a na rezoluci ze dne 3. května 2011 (18) Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT) v roce 2010 a na přezkum rozvojových cílů tisíciletí, Komise pro budování míru (PBC) a Rady pro lidská práva (HRC), |
| --- | --- |

—

s ohledem na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT) v roce 2010 a na přezkum rozvojových cílů tisíciletí, Komise pro budování míru (PBC) a Rady pro lidská práva (HRC),

| — | s ohledem na zprávu zprostředkovatelů o revizi Komise pro budování míru nazvanou Revize struktury OSN pro budování míru (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zprostředkovatelů o revizi Komise pro budování míru nazvanou Revize struktury OSN pro budování míru (19),

| — | s ohledem na nový subjekt OSN zaměřený na rovnost žen a mužů (orgán OSN pro rovnost žen a mužů a pro posílení postavení žen – UN Women), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nový subjekt OSN zaměřený na rovnost žen a mužů (orgán OSN pro rovnost žen a mužů a pro posílení postavení žen – UN Women),

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva nazvanou Prosazování lidských práv a základních svobod prostřednictvím lepšího porozumění tradičním hodnotám lidstva, která byla přijata dne 24. března 2011, a s ohledem na zamítavé stanovisko EU k této rezoluci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva nazvanou Prosazování lidských práv a základních svobod prostřednictvím lepšího porozumění tradičním hodnotám lidstva, která byla přijata dne 24. března 2011, a s ohledem na zamítavé stanovisko EU k této rezoluci,

| — | s ohledem na předběžný seznam bodů, které mají být zařazeny na pořad jednání 66. řádného zasedání Valného shromáždění OSN (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžný seznam bodů, které mají být zařazeny na pořad jednání 66. řádného zasedání Valného shromáždění OSN (20),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2011 o prioritách 16. zasedání Rady OSN pro lidská práva a o hodnocení v roce 2011 (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2011 o prioritách 16. zasedání Rady OSN pro lidská práva a o hodnocení v roce 2011 (21),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2010 o budoucnosti strategického partnerství mezi EU a Afrikou v návaznosti na třetí vrcholnou schůzku mezi EU a Afrikou (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2010 o budoucnosti strategického partnerství mezi EU a Afrikou v návaznosti na třetí vrcholnou schůzku mezi EU a Afrikou (22),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o konferenci o změně klimatu v Cancúnu (COP16) (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o konferenci o změně klimatu v Cancúnu (COP16) (23),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (24), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (24),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (25), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (25),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o reformě Organizace spojených národů (26), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2005 o reformě Organizace spojených národů (26),

| — | s ohledem na čl. 121 odst. 3 a článek 97 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 121 odst. 3 a článek 97 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0189/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že mezinárodní řád prochází obrovskou proměnou, což vyžaduje, aby se Evropská unie aktivněji zapojovala do spolupráce se stávajícími i dalšími vznikajícími světovými velmocemi a s jinými partnery v rámci dvoustranných a mnohostranných vztahů s cílem podporovat účinná řešení problémů, které postihují občany EU a celý svět, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že mezinárodní řád prochází obrovskou proměnou, což vyžaduje, aby se Evropská unie aktivněji zapojovala do spolupráce se stávajícími i dalšími vznikajícími světovými velmocemi a s jinými partnery v rámci dvoustranných a mnohostranných vztahů s cílem podporovat účinná řešení problémů, které postihují občany EU a celý svět,

| B. | vzhledem k tomu, že EU by měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na právním státě; vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii se EU oficiálně zavázala k účinnému multilateralismu, jehož jádro tvoří silná OSN, což je nezbytné pro řešení globálních výzev, jako je změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí, univerzálnost a nedělitelnost lidských práv, snižování chudoby a rozvoj pro všechny, dopady demografických změn a migrace a mezinárodní organizovaný zločin, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU by měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na právním státě; vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii se EU oficiálně zavázala k účinnému multilateralismu, jehož jádro tvoří silná OSN, což je nezbytné pro řešení globálních výzev, jako je změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí, univerzálnost a nedělitelnost lidských práv, snižování chudoby a rozvoj pro všechny, dopady demografických změn a migrace a mezinárodní organizovaný zločin,

| C. | vzhledem k tomu, že EU čelí v rychle se měnícím světě řadě úkolů, k jejichž řešení je nezbytný společný mezinárodní postup; vzhledem k tomu, že EU může v tomto úsilí čerpat z dobře fungujícího multilateralismu, univerzální hodnoty lidských práv, otevřeného světového hospodářství založeného na transparentních a vyvážených pravidlech opírajících se o mezinárodní dohody a ze svého jedinečného širokého souboru nástrojů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU čelí v rychle se měnícím světě řadě úkolů, k jejichž řešení je nezbytný společný mezinárodní postup; vzhledem k tomu, že EU může v tomto úsilí čerpat z dobře fungujícího multilateralismu, univerzální hodnoty lidských práv, otevřeného světového hospodářství založeného na transparentních a vyvážených pravidlech opírajících se o mezinárodní dohody a ze svého jedinečného širokého souboru nástrojů,

| D. | vzhledem k tomu, že Lisabonskou smlouvou byly vytvořeny nové stálé struktury pro vnější zastoupení EU a v důsledku toho musí noví zástupci EU převzít funkce, které předtím vykonávalo rotující předsednictví EU, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Lisabonskou smlouvou byly vytvořeny nové stálé struktury pro vnější zastoupení EU a v důsledku toho musí noví zástupci EU převzít funkce, které předtím vykonávalo rotující předsednictví EU,

| E. | vzhledem k tomu, že článek 34 Smlouvy o Evropské unii ukládá členským státům Evropské unie, aby koordinovaly svou činnost v mezinárodních organizacích a na mezinárodních konferencích, a dále stanoví, že členské státy, které jsou rovněž členy Rady bezpečnosti OSN, „harmonizují svůj postup a plně informují ostatní členské státy a vysokého představitele“ a budou „hájit postoje a zájmy Unie“; vzhledem k tomu, že členské státy, které jsou v současnosti členy Rady bezpečnosti OSN (Francie, Spojené království, Portugalsko a Německo), své činnosti neharmonizovaly a nevystoupily s jednotným postojem v souvislosti s vojenským zásahem v Libyi, a to zejména v souvislosti s hlasováním o rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1973, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že článek 34 Smlouvy o Evropské unii ukládá členským státům Evropské unie, aby koordinovaly svou činnost v mezinárodních organizacích a na mezinárodních konferencích, a dále stanoví, že členské státy, které jsou rovněž členy Rady bezpečnosti OSN, „harmonizují svůj postup a plně informují ostatní členské státy a vysokého představitele“ a budou „hájit postoje a zájmy Unie“; vzhledem k tomu, že členské státy, které jsou v současnosti členy Rady bezpečnosti OSN (Francie, Spojené království, Portugalsko a Německo), své činnosti neharmonizovaly a nevystoupily s jednotným postojem v souvislosti s vojenským zásahem v Libyi, a to zejména v souvislosti s hlasováním o rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1973,

| F. | vzhledem k tomu, že článek 47 Smlouvy o Evropské unii zakládá právní subjektivitu Evropské unie, z níž vyplývají práva a povinnosti platné v rámci mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že EU sdílí cíle Charty Organizace spojených národů a řídí se jejími zásadami; vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva jako celek Evropské unii umožňuje, aby plnila mezinárodní úlohu, která odpovídá jejímu významnému hospodářskému postavení a jejím ambicím, a aby v souladu s Evropskou bezpečnostní strategií z roku 2003 dostála své úloze globálního hráče schopného přijmout díl odpovědnosti za světovou bezpečnost a ujmout se vůdčí role při formulování společných, multilaterálně dohodnutých řešení společných výzev jednotnějším způsobem; vzhledem k tomu, že Unie, má-li jednat účinně, musí jasně stanovit své strategické zájmy a cíle, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že článek 47 Smlouvy o Evropské unii zakládá právní subjektivitu Evropské unie, z níž vyplývají práva a povinnosti platné v rámci mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že EU sdílí cíle Charty Organizace spojených národů a řídí se jejími zásadami; vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva jako celek Evropské unii umožňuje, aby plnila mezinárodní úlohu, která odpovídá jejímu významnému hospodářskému postavení a jejím ambicím, a aby v souladu s Evropskou bezpečnostní strategií z roku 2003 dostála své úloze globálního hráče schopného přijmout díl odpovědnosti za světovou bezpečnost a ujmout se vůdčí role při formulování společných, multilaterálně dohodnutých řešení společných výzev jednotnějším způsobem; vzhledem k tomu, že Unie, má-li jednat účinně, musí jasně stanovit své strategické zájmy a cíle,

| G. | vzhledem k tomu, že globální partnerství napomáhají dosažení společně stanovených globálních cílů; vzhledem k tomu, že EU je největším světovým poskytovatelem rozvojové pomoci a hlavním partnerem OSN v jejím úsilí v rámci všech tří pilířů své činnosti, včetně krizových a pokrizových situací, a že příspěvek členských států činí 38 % řádného rozpočtu OSN; vzhledem k tomu, že pevné a stabilní partnerství EU-OSN je zásadní pro práci Organizace spojených národů a klíčové pro roli EU jako globálního aktéra, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že globální partnerství napomáhají dosažení společně stanovených globálních cílů; vzhledem k tomu, že EU je největším světovým poskytovatelem rozvojové pomoci a hlavním partnerem OSN v jejím úsilí v rámci všech tří pilířů své činnosti, včetně krizových a pokrizových situací, a že příspěvek členských států činí 38 % řádného rozpočtu OSN; vzhledem k tomu, že pevné a stabilní partnerství EU-OSN je zásadní pro práci Organizace spojených národů a klíčové pro roli EU jako globálního aktéra,

| H. | vzhledem k tomu, že zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) by mělo významně přispět k dalšímu provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1325 a 1820 a následujících rezolucí, a to prostřednictvím její interní struktury i vnějších činností a politiky, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) by mělo významně přispět k dalšímu provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1325 a 1820 a následujících rezolucí, a to prostřednictvím její interní struktury i vnějších činností a politiky,

| I. | vzhledem k tomu, že Valné shromáždění OSN hlasovalo na doporučení Rady OSN pro lidská práva dne 1. března 2011 pro pozastavení členství Libye v Radě OSN pro lidská práva, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Valné shromáždění OSN hlasovalo na doporučení Rady OSN pro lidská práva dne 1. března 2011 pro pozastavení členství Libye v Radě OSN pro lidská práva,

| J. | vzhledem k tomu, že odhodlanější úsilí v boji proti terorismu ve světě zvýšilo potřebu řešit bezpečnost při plném dodržování lidských práv a základních svobod, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že odhodlanější úsilí v boji proti terorismu ve světě zvýšilo potřebu řešit bezpečnost při plném dodržování lidských práv a základních svobod,

1.   předkládá Radě tato doporučení:

Evropská unie v systému Organizace spojených národů

| a) | rozvíjet účinný multilateralismus jako prvořadý strategický zájem Unie a posílit soudržnost a viditelnost EU jako globálního aktéra v OSN, mimo jiné zlepšením koordinace vnitřních konzultací EU o otázkách týkajících se OSN a podporou většího dosahu pomoci v širší škále otázek; pověřit místopředsedkyni / vysokou představitelku vypracováním směrnic pro pravidelné konzultace mezi velvyslanci členských států a velvyslanci EU, zvláště pak mezi těmi, kteří pracují na multilaterální úrovni v místech, jako je Ženeva a New York, aby EU mohla úspěšně pokračovat ve svém programu týkajícím se OSN a plnit očekávání členů OSN, pokud jde o její schopnost jednat; prosazovat větší soudržnost jak v rámci systému OSN, tak v postojích členských států EU a kandidátských a potenciálních kandidátských zemí, aby se v co největší míře využil potenciál, který nabízí Lisabonská smlouva k posílení vlivu EU koordinovaným a strategickým využíváním různých a konkrétních (EU a členské státy) vstupních bodů; posílit schopnost EU včas vyjednávat s jinými regionálními skupinami; poskytnout zástupcům EU řádný mandát k účinnému jednání jménem členských států, |
| --- | --- |

a)

rozvíjet účinný multilateralismus jako prvořadý strategický zájem Unie a posílit soudržnost a viditelnost EU jako globálního aktéra v OSN, mimo jiné zlepšením koordinace vnitřních konzultací EU o otázkách týkajících se OSN a podporou většího dosahu pomoci v širší škále otázek; pověřit místopředsedkyni / vysokou představitelku vypracováním směrnic pro pravidelné konzultace mezi velvyslanci členských států a velvyslanci EU, zvláště pak mezi těmi, kteří pracují na multilaterální úrovni v místech, jako je Ženeva a New York, aby EU mohla úspěšně pokračovat ve svém programu týkajícím se OSN a plnit očekávání členů OSN, pokud jde o její schopnost jednat; prosazovat větší soudržnost jak v rámci systému OSN, tak v postojích členských států EU a kandidátských a potenciálních kandidátských zemí, aby se v co největší míře využil potenciál, který nabízí Lisabonská smlouva k posílení vlivu EU koordinovaným a strategickým využíváním různých a konkrétních (EU a členské státy) vstupních bodů; posílit schopnost EU včas vyjednávat s jinými regionálními skupinami; poskytnout zástupcům EU řádný mandát k účinnému jednání jménem členských států,

| b) | v plné míře využívat ustanovení rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/276 o účasti EU na činnosti OSN, která poskytují opatření nezbytná k tomu, aby se EU mohla účinně podílet na práci Valného shromáždění OSN; znovu potvrdit svůj závazek, že OSN je v centru zahraniční politiky EU, a zopakovat názor, že její účinná účast v činnosti OSN není jen strategickou prioritou EU, ale je rovněž v souladu s dosahováním cílů OSN a jako taková v zájmu všech členských zemí OSN; zlepšit koordinaci členských států EU v Radě bezpečnosti OSN a vyzvat členské státy, které jsou rovněž členy Rady bezpečnosti OSN, aby v souladu s čl. 34 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii pozvaly jako zástupce EU v Radě bezpečnosti OSN místopředsedkyni / vysokou představitelku, kdykoli by byl formulován společný postoj; |
| --- | --- |

b)

v plné míře využívat ustanovení rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/276 o účasti EU na činnosti OSN, která poskytují opatření nezbytná k tomu, aby se EU mohla účinně podílet na práci Valného shromáždění OSN; znovu potvrdit svůj závazek, že OSN je v centru zahraniční politiky EU, a zopakovat názor, že její účinná účast v činnosti OSN není jen strategickou prioritou EU, ale je rovněž v souladu s dosahováním cílů OSN a jako taková v zájmu všech členských zemí OSN; zlepšit koordinaci členských států EU v Radě bezpečnosti OSN a vyzvat členské státy, které jsou rovněž členy Rady bezpečnosti OSN, aby v souladu s čl. 34 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii pozvaly jako zástupce EU v Radě bezpečnosti OSN místopředsedkyni / vysokou představitelku, kdykoli by byl formulován společný postoj;

| c) | hledat lepší způsoby určování priorit a předávání informací mezi Bruselem a zastoupením EU v New Yorku, včetně intenzivnější spolupráce s Politickým a bezpečnostním výborem a přehlednějšího a strukturovanějšího systému poskytování podpory ze strany orgánů EU v Bruselu, |
| --- | --- |

c)

hledat lepší způsoby určování priorit a předávání informací mezi Bruselem a zastoupením EU v New Yorku, včetně intenzivnější spolupráce s Politickým a bezpečnostním výborem a přehlednějšího a strukturovanějšího systému poskytování podpory ze strany orgánů EU v Bruselu,

| d) | zapojit se v rámci systému OSN do spolupráce se strategickými partnery EU; dále zařadit na pořad jednání bilaterálních i multilaterálních schůzek EU na nejvyšší úrovni otázky globálního významu, a přiřadit tak strategickým partnerstvím multilaterální rozměr, |
| --- | --- |

d)

zapojit se v rámci systému OSN do spolupráce se strategickými partnery EU; dále zařadit na pořad jednání bilaterálních i multilaterálních schůzek EU na nejvyšší úrovni otázky globálního významu, a přiřadit tak strategickým partnerstvím multilaterální rozměr,

EU a globální správa a řízení

| e) | zlepšit globální správu a řízení a usilovat o udržitelná řešení otázky vztahu mezi G-skupinami a systémem OSN, na jehož základě by se tyto skupiny mohly užitečným způsobem věnovat tematickým diskusím a ekonomickým otázkám za předpokladu, že si OSN zachová svou ústřední roli a zůstane legitimním orgánem pro globální správu; zároveň považovat skupiny G-8 a G-20 za významná fóra pro stanovení globální reakce, na níž se EU musí aktivně podílet koordinovaným postojem; podporovat iniciativu předsedy Valného shromáždění OSN organizovat diskuse Valného shromáždění s předsednictvím G-20 před summity G-20 a po nich, |
| --- | --- |

e)

zlepšit globální správu a řízení a usilovat o udržitelná řešení otázky vztahu mezi G-skupinami a systémem OSN, na jehož základě by se tyto skupiny mohly užitečným způsobem věnovat tematickým diskusím a ekonomickým otázkám za předpokladu, že si OSN zachová svou ústřední roli a zůstane legitimním orgánem pro globální správu; zároveň považovat skupiny G-8 a G-20 za významná fóra pro stanovení globální reakce, na níž se EU musí aktivně podílet koordinovaným postojem; podporovat iniciativu předsedy Valného shromáždění OSN organizovat diskuse Valného shromáždění s předsednictvím G-20 před summity G-20 a po nich,

| f) | přispět k uvedení v činnost nové jednotné kompozitní struktury pro rovnost mužů a žen, která nahrazuje čtyři stávající součásti OSN zabývající se problematikou rovnosti žen a mužů v rámci probíhajícího procesu celkového sjednocení systému; plně podporovat orgán UN Women a prosazovat jemu odpovídající rozpočet, aby mohl plnit svou úlohu spočívající v prosazování rovnosti pohlaví a v ochraně a posilování postavení žen, a to i v konfliktních a pokrizových situacích, v úzké součinnosti s dalšími složkami systému OSN, a udržovat s touto organizací těsné styky; uplatňovat hledisko genderové rovnosti ve všech činnostech souvisejících s připraveností na krize v rámci nástroje stability, |
| --- | --- |

f)

přispět k uvedení v činnost nové jednotné kompozitní struktury pro rovnost mužů a žen, která nahrazuje čtyři stávající součásti OSN zabývající se problematikou rovnosti žen a mužů v rámci probíhajícího procesu celkového sjednocení systému; plně podporovat orgán UN Women a prosazovat jemu odpovídající rozpočet, aby mohl plnit svou úlohu spočívající v prosazování rovnosti pohlaví a v ochraně a posilování postavení žen, a to i v konfliktních a pokrizových situacích, v úzké součinnosti s dalšími složkami systému OSN, a udržovat s touto organizací těsné styky; uplatňovat hledisko genderové rovnosti ve všech činnostech souvisejících s připraveností na krize v rámci nástroje stability,

| g) | přispívat k větší účinnosti a transparentnosti OSN a k lepší správě finančních prostředků OSN, |
| --- | --- |

g)

přispívat k větší účinnosti a transparentnosti OSN a k lepší správě finančních prostředků OSN,

| h) | využít historicky první text k projednání reformy Rady bezpečnosti OSN jako příležitosti zaměřit se komplexně na společné body a dosáhnout hmatatelného pokroku, pokud jde o objasnění pravomocí Rady bezpečnosti OSN ve vztahu k ostatním orgánům OSN, o přijetí nových členů s cílem zlepšit reprezentativnost a legitimitu Rady bezpečnosti OSN a o revidování pracovních metod Rady bezpečnosti OSN; zdůraznit nutnost provést komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN v zájmu posílení její legitimity, regionálního zastoupení a účinnosti; prosazovat reformní proces, který mohou nevratně zahájit členské státy EU, pokud budou v souladu s cíli Lisabonské smlouvy v oblasti posilování zahraniční politiky EU a role EU při zajišťování celosvětového míru, bezpečnosti a regulace požadovat stálé místo pro EU v rozšířené a reformované Radě bezpečnosti OSN; bezodkladně se chopit iniciativy, která povede k tomu, že členské státy zaujmou za tímto účelem společné stanovisko; do té doby než bude toto stanovisko přijato, schválit bezodkladné zavedení rotačního systému v Radě bezpečnosti OSN s cílem zajistit EU v Radě bezpečnosti stálé členství, |
| --- | --- |

h)

využít historicky první text k projednání reformy Rady bezpečnosti OSN jako příležitosti zaměřit se komplexně na společné body a dosáhnout hmatatelného pokroku, pokud jde o objasnění pravomocí Rady bezpečnosti OSN ve vztahu k ostatním orgánům OSN, o přijetí nových členů s cílem zlepšit reprezentativnost a legitimitu Rady bezpečnosti OSN a o revidování pracovních metod Rady bezpečnosti OSN; zdůraznit nutnost provést komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN v zájmu posílení její legitimity, regionálního zastoupení a účinnosti; prosazovat reformní proces, který mohou nevratně zahájit členské státy EU, pokud budou v souladu s cíli Lisabonské smlouvy v oblasti posilování zahraniční politiky EU a role EU při zajišťování celosvětového míru, bezpečnosti a regulace požadovat stálé místo pro EU v rozšířené a reformované Radě bezpečnosti OSN; bezodkladně se chopit iniciativy, která povede k tomu, že členské státy zaujmou za tímto účelem společné stanovisko; do té doby než bude toto stanovisko přijato, schválit bezodkladné zavedení rotačního systému v Radě bezpečnosti OSN s cílem zajistit EU v Radě bezpečnosti stálé členství,

| i) | posílit roli Mezinárodního trestního soudu a systému mezinárodní trestní justice, prosazovat odpovědnost a skoncovat s beztrestností, nadále podporovat důležitou činnost Mezinárodního trestního soudu, který je jedinou stálou a nezávislou soudní institucí, do jejíž jurisdikce patří nejzávažnější trestná činnost mezinárodního významu, jako jsou genocidy, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny; přispívat v souladu s článkem 2 Římského statutu k budování pevného a blízkého vztahu mezi Mezinárodním trestním soudem a OSN a napomáhat k ratifikaci Římského statutu všemi členskými státy OSN, |
| --- | --- |

i)

posílit roli Mezinárodního trestního soudu a systému mezinárodní trestní justice, prosazovat odpovědnost a skoncovat s beztrestností, nadále podporovat důležitou činnost Mezinárodního trestního soudu, který je jedinou stálou a nezávislou soudní institucí, do jejíž jurisdikce patří nejzávažnější trestná činnost mezinárodního významu, jako jsou genocidy, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny; přispívat v souladu s článkem 2 Římského statutu k budování pevného a blízkého vztahu mezi Mezinárodním trestním soudem a OSN a napomáhat k ratifikaci Římského statutu všemi členskými státy OSN,

Mír, bezpečnost a spravedlnost

Řešení a prevence krizí, zprostředkování, zachování a budování míru

| j) | posílit struktury v oblasti prevence krizí a jejich účinnost v rámci Rozvojového programu OSN s cílem transformovat tuto organizaci tak, aby se z ní stal vůdčí globální činitel v oblasti prevence krizí a pokrizové obnovy; posílit struktury EU pro prevenci konfliktů a zlepšit v této oblasti spolupráci s OSN, OBSE, Africkou unií a dalšími mezinárodními a regionálními organizacemi, jakož i s občanskou společností, hospodářskými subjekty, soukromými podniky, jednotlivci a odbornými organizacemi, |
| --- | --- |

j)

posílit struktury v oblasti prevence krizí a jejich účinnost v rámci Rozvojového programu OSN s cílem transformovat tuto organizaci tak, aby se z ní stal vůdčí globální činitel v oblasti prevence krizí a pokrizové obnovy; posílit struktury EU pro prevenci konfliktů a zlepšit v této oblasti spolupráci s OSN, OBSE, Africkou unií a dalšími mezinárodními a regionálními organizacemi, jakož i s občanskou společností, hospodářskými subjekty, soukromými podniky, jednotlivci a odbornými organizacemi,

| k) | usilovat o dosažení konsensu o doktríně Odpovědnost za ochranu a vytvoření operativnějšího přístupu k ní; zdůrazňovat její význam při předcházení konfliktům a zprostředkování míru při konfliktech a současně podporovat provádění doktríny Odpovědnost za ochranu, mimo jiné dalším zdokonalováním mechanismů pro její uplatňování, posilováním úlohy regionálních organizací, jako je Africká unie (AU) a Arabská liga, posilováním mechanismů včasného varování v rámci OSN a lepším vymezením rolí příslušných orgánů OSN; vzít na vědomí rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1970(2011) ze dne 26. února 2011, ve které se vůbec poprvé všichni stálí členové Rady bezpečnosti OSN shodli na tom, že vyzvou Mezinárodní trestní soud, aby zahájil v souvislosti s probíhající krizí a s odvoláním na doktrínu Odpovědnost za ochranu vyšetřování proti úřadující vládě na základě tvrzení, že se dopustila zločinů proti lidskosti; vzít rovněž na vědomí rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1973(2011) ze dne 17. března 2011, která zdůraznila rozhodnou vůli mezinárodního společenství zajistit ochranu civilních obyvatel a jimi obydlených oblastí, což bylo první praktické uplatnění doktríny Odpovědnost za ochranu na základě jednoznačného mandátu OSN a ve vztahu k probíhající krizi, |
| --- | --- |

k)

usilovat o dosažení konsensu o doktríně Odpovědnost za ochranu a vytvoření operativnějšího přístupu k ní; zdůrazňovat její význam při předcházení konfliktům a zprostředkování míru při konfliktech a současně podporovat provádění doktríny Odpovědnost za ochranu, mimo jiné dalším zdokonalováním mechanismů pro její uplatňování, posilováním úlohy regionálních organizací, jako je Africká unie (AU) a Arabská liga, posilováním mechanismů včasného varování v rámci OSN a lepším vymezením rolí příslušných orgánů OSN; vzít na vědomí rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1970(2011) ze dne 26. února 2011, ve které se vůbec poprvé všichni stálí členové Rady bezpečnosti OSN shodli na tom, že vyzvou Mezinárodní trestní soud, aby zahájil v souvislosti s probíhající krizí a s odvoláním na doktrínu Odpovědnost za ochranu vyšetřování proti úřadující vládě na základě tvrzení, že se dopustila zločinů proti lidskosti; vzít rovněž na vědomí rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1973(2011) ze dne 17. března 2011, která zdůraznila rozhodnou vůli mezinárodního společenství zajistit ochranu civilních obyvatel a jimi obydlených oblastí, což bylo první praktické uplatnění doktríny Odpovědnost za ochranu na základě jednoznačného mandátu OSN a ve vztahu k probíhající krizi,

| l) | uznat práci odvedenou mediačními orgány OSN, jako je útvar mediační podpory odboru pro politické otázky, a podporovat zvýšení počtu jejich pracovníků; podporovat partnerství EU a útvaru mediační podpory a zajistit, aby zásadní úlohu v této souvislosti plnila Evropská služba pro vnější činnost, |
| --- | --- |

l)

uznat práci odvedenou mediačními orgány OSN, jako je útvar mediační podpory odboru pro politické otázky, a podporovat zvýšení počtu jejich pracovníků; podporovat partnerství EU a útvaru mediační podpory a zajistit, aby zásadní úlohu v této souvislosti plnila Evropská služba pro vnější činnost,

| m) | podporovat bezpečnost a stabilizaci v oblastech zasažených krizí předcházením konfliktům, mediací, dialogem a strategiemi pro budování místních kapacit a obnovu po skončení konfliktu, rekonstrukci a budování míru, které budou podporovat udržitelná řešení prostřednictvím plynulého přechodu od krátkodobého a střednědobého úsilí k dlouhodobějším rozvojovým strategiím; zajistit, aby politiky v oblasti budování míru a rozvoje byly plánovány i uskutečňovány v rámci komplexní jednotné strategie OSN, která zohledňuje potřebu budovat mír a budoucí přechod k dlouhodobější strategii již v počáteční fázi plánování i realizace a na jejímž základě EU přijímá svá vlastní opatření; vzhledem k tomu, že stabilizace konfliktem postižené země vyžaduje složitější zásah a integrovanější přístup, a nikoli pouze vojenské jednotky, koordinovat potřebné kapacity pomocí této strategie, aby odpovídajícím způsobem řešily příčiny konfliktu, neboť v polovině zemí, v nichž se operace na zachování míru uskutečňují, dochází do 10 let od odchodu mírových sil opět ke konfliktu, |
| --- | --- |

m)

podporovat bezpečnost a stabilizaci v oblastech zasažených krizí předcházením konfliktům, mediací, dialogem a strategiemi pro budování místních kapacit a obnovu po skončení konfliktu, rekonstrukci a budování míru, které budou podporovat udržitelná řešení prostřednictvím plynulého přechodu od krátkodobého a střednědobého úsilí k dlouhodobějším rozvojovým strategiím; zajistit, aby politiky v oblasti budování míru a rozvoje byly plánovány i uskutečňovány v rámci komplexní jednotné strategie OSN, která zohledňuje potřebu budovat mír a budoucí přechod k dlouhodobější strategii již v počáteční fázi plánování i realizace a na jejímž základě EU přijímá svá vlastní opatření; vzhledem k tomu, že stabilizace konfliktem postižené země vyžaduje složitější zásah a integrovanější přístup, a nikoli pouze vojenské jednotky, koordinovat potřebné kapacity pomocí této strategie, aby odpovídajícím způsobem řešily příčiny konfliktu, neboť v polovině zemí, v nichž se operace na zachování míru uskutečňují, dochází do 10 let od odchodu mírových sil opět ke konfliktu,

| n) | trvat na tom, že je třeba se poučit z nedávných událostí v Japonsku a předložit příslušné návrhy; zpřísnit bezpečnostní normy v existujících jaderných elektrárnách, obzvláště v seismicky aktivních oblastech; požadovat lepší spolupráci v případě, že dojde k podobné havárii způsobené lidským činitelem nebo přírodní katastrofou, aby se minimalizovaly důsledky radioaktivního záření pro obyvatele i pro životní prostředí, |
| --- | --- |

n)

trvat na tom, že je třeba se poučit z nedávných událostí v Japonsku a předložit příslušné návrhy; zpřísnit bezpečnostní normy v existujících jaderných elektrárnách, obzvláště v seismicky aktivních oblastech; požadovat lepší spolupráci v případě, že dojde k podobné havárii způsobené lidským činitelem nebo přírodní katastrofou, aby se minimalizovaly důsledky radioaktivního záření pro obyvatele i pro životní prostředí,

| o) | vytvořit jasně definovanou strategickou vizi nástrojů EU pro prevenci a řešení krizí a prozkoumat možnosti praktického řízení projektů ze strany nově zřízené Evropské služby pro vnější činnost s ohledem na význam, jaký má prevence a řešení krizí v kontextu vnější činnosti EU, |
| --- | --- |

o)

vytvořit jasně definovanou strategickou vizi nástrojů EU pro prevenci a řešení krizí a prozkoumat možnosti praktického řízení projektů ze strany nově zřízené Evropské služby pro vnější činnost s ohledem na význam, jaký má prevence a řešení krizí v kontextu vnější činnosti EU,

| p) | zaměřit se na to, aby daná země přijala mírovou strategii za vlastní, a to již v její počáteční koncepční fázi i ve fázi jejího provádění v daném místě, a vycházet při tom z osvědčených postupů a úspěšných příkladů; prosazovat průřezovou rozvojovou agendu, na jejímž základě bude budování státu podporováno dobře formulovaným úsilím o budování míru a rozvoj s těžištěm v zásadních hospodářských aspektech, |
| --- | --- |

p)

zaměřit se na to, aby daná země přijala mírovou strategii za vlastní, a to již v její počáteční koncepční fázi i ve fázi jejího provádění v daném místě, a vycházet při tom z osvědčených postupů a úspěšných příkladů; prosazovat průřezovou rozvojovou agendu, na jejímž základě bude budování státu podporováno dobře formulovaným úsilím o budování míru a rozvoj s těžištěm v zásadních hospodářských aspektech,

| q) | klást větší důraz na upevňování míru v postkonfliktních situacích poskytováním strategického poradenství a zajištěním odborné pomoci a finančních prostředků z celého světa na podporu projektů obnovy; mobilizovat zdroje a nové zdroje financování a financovat rychlou obnovu, která umožní rekonstrukci po skončení konfliktu, |
| --- | --- |

q)

klást větší důraz na upevňování míru v postkonfliktních situacích poskytováním strategického poradenství a zajištěním odborné pomoci a finančních prostředků z celého světa na podporu projektů obnovy; mobilizovat zdroje a nové zdroje financování a financovat rychlou obnovu, která umožní rekonstrukci po skončení konfliktu,

| r) | pomáhat zvýšit nasazení civilních odbornic a podporovat národní akční plány ve smyslu rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 a akční plán generálního tajemníka OSN pro zajištění účasti žen na budování míru, |
| --- | --- |

r)

pomáhat zvýšit nasazení civilních odbornic a podporovat národní akční plány ve smyslu rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 a akční plán generálního tajemníka OSN pro zajištění účasti žen na budování míru,

Globální spolupráce při řešení krizí v rámci partnerství

| s) | pokládat za důležitou strategickou prioritu EU posilování mezinárodních partnerství pro řešení krizí a prohloubit dialog s dalšími významnými aktéry při řešení krizí, jako jsou OSN, NATO, Africká unie, i s třetími zeměmi, jako jsou Spojené státy, Turecko, Norsko a Kanada; synchronizovat akce na místě, sdílet informace a zdroje v oblasti zachování a budování míru, včetně spolupráce týkající se řešení krizí, a zejména námořní bezpečnosti a boje proti terorismu na základě mezinárodního práva; zlepšit v této souvislosti koordinaci s mezinárodními finančními institucemi (MFI) a bilaterálními dárci, |
| --- | --- |

s)

pokládat za důležitou strategickou prioritu EU posilování mezinárodních partnerství pro řešení krizí a prohloubit dialog s dalšími významnými aktéry při řešení krizí, jako jsou OSN, NATO, Africká unie, i s třetími zeměmi, jako jsou Spojené státy, Turecko, Norsko a Kanada; synchronizovat akce na místě, sdílet informace a zdroje v oblasti zachování a budování míru, včetně spolupráce týkající se řešení krizí, a zejména námořní bezpečnosti a boje proti terorismu na základě mezinárodního práva; zlepšit v této souvislosti koordinaci s mezinárodními finančními institucemi (MFI) a bilaterálními dárci,

| t) | připomínat, že zachování mezinárodního míru a bezpečnosti je primárním úkolem Rady bezpečnosti OSN, a současně zdůrazňovat i potřebu užší spolupráce mezi EU a OSN v oblasti civilního a vojenského řešení krizí, zejména pak v oblasti humanitárních záchranných akcí; stupňovat úsilí o zajištění toho, aby členské státy EU adekvátně přispívaly k misím OSN a aby jejich příspěvky byly vzájemně koordinované; hledat další způsoby, jakým způsobem by EU jako celek mohla lépe přispívat ke snahám OSN, jako například tím, že by zajišťovala zprostředkování pro rychlou reakci, vzdálené operace nebo evropskou složku větších misí OSN, |
| --- | --- |

t)

připomínat, že zachování mezinárodního míru a bezpečnosti je primárním úkolem Rady bezpečnosti OSN, a současně zdůrazňovat i potřebu užší spolupráce mezi EU a OSN v oblasti civilního a vojenského řešení krizí, zejména pak v oblasti humanitárních záchranných akcí; stupňovat úsilí o zajištění toho, aby členské státy EU adekvátně přispívaly k misím OSN a aby jejich příspěvky byly vzájemně koordinované; hledat další způsoby, jakým způsobem by EU jako celek mohla lépe přispívat ke snahám OSN, jako například tím, že by zajišťovala zprostředkování pro rychlou reakci, vzdálené operace nebo evropskou složku větších misí OSN,

| u) | vytvořit širší strategický rámec pro partnerství v řešení krizí mezi EU a regionálními a subregionálními organizacemi, jako je Africká unie, Arabská liga nebo Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS) a OSN, a zejména posílit třístranný vztah mezi Mírovou a bezpečnostní radou Africké unie, Radou bezpečnosti OSN a Politickým a bezpečnostním výborem EU s cílem přispět k zajištění soudržnosti a vzájemného posilování úsilí na podporu Africké unie; zvýšit předvídatelnost, udržitelnost a flexibilitu financování mírových operací prováděných Africkou unií pod mandátem OSN; hledat řešení, která přispívají k užší spolupráci mezi EU a AU v jejich konkrétních oblastech činnosti, a tím zlepšit kapacity včasného varování a předcházení konfliktům a přispět k výměně osvědčených postupů a odborných znalostí v oblasti řešení krizí, |
| --- | --- |

u)

vytvořit širší strategický rámec pro partnerství v řešení krizí mezi EU a regionálními a subregionálními organizacemi, jako je Africká unie, Arabská liga nebo Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS) a OSN, a zejména posílit třístranný vztah mezi Mírovou a bezpečnostní radou Africké unie, Radou bezpečnosti OSN a Politickým a bezpečnostním výborem EU s cílem přispět k zajištění soudržnosti a vzájemného posilování úsilí na podporu Africké unie; zvýšit předvídatelnost, udržitelnost a flexibilitu financování mírových operací prováděných Africkou unií pod mandátem OSN; hledat řešení, která přispívají k užší spolupráci mezi EU a AU v jejich konkrétních oblastech činnosti, a tím zlepšit kapacity včasného varování a předcházení konfliktům a přispět k výměně osvědčených postupů a odborných znalostí v oblasti řešení krizí,

| v) | přispívat k upevnění pokroku, kterého bylo dosaženo při uskutečňování mírové a bezpečnostní struktury Afriky, s cílem řešit problémy v oblasti míru a bezpečnosti na africkém kontinentu; zdůrazňovat význam předvídatelného a udržitelného financování operací na podporu míru v Africe, nezbytnost budování místních kapacit pro odolnost proti konfliktům a odhodlání chránit v ozbrojených konfliktech civilní obyvatelstvo, |
| --- | --- |

v)

přispívat k upevnění pokroku, kterého bylo dosaženo při uskutečňování mírové a bezpečnostní struktury Afriky, s cílem řešit problémy v oblasti míru a bezpečnosti na africkém kontinentu; zdůrazňovat význam předvídatelného a udržitelného financování operací na podporu míru v Africe, nezbytnost budování místních kapacit pro odolnost proti konfliktům a odhodlání chránit v ozbrojených konfliktech civilní obyvatelstvo,

| w) | zasazovat se vzhledem k regionálnímu rozměru konfliktů na africkém kontinentu o posílení vztahů se subregionálními organizacemi, včetně Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS), Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADEC) a Mezivládního úřadu pro rozvoj (IGAD), a zapojit je spolu se zeměmi tohoto regionu do řešení krizí, |
| --- | --- |

w)

zasazovat se vzhledem k regionálnímu rozměru konfliktů na africkém kontinentu o posílení vztahů se subregionálními organizacemi, včetně Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS), Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADEC) a Mezivládního úřadu pro rozvoj (IGAD), a zapojit je spolu se zeměmi tohoto regionu do řešení krizí,

Struktura budování míru, přezkum Komise pro budování míru

| x) | poskytnout pomoc při plnění úkolu, který má umožnit, aby struktura budování míru OSN plnila očekávání, která provázela její vznik, přijetím doporučení učiněných na základě hodnocení Komise pro budování míru, a to v zájmu dalšího zlepšení efektivity Komise pro budování míru; podpořit vznik řádné globální struktury pro budování míru na základě partnerství mezi rozvojovými a rozvinutými zeměmi, přičemž bude zvláštní pozornost věnována zlepšení působení přímo na místě, posílení vztahů s mezinárodními finančními institucemi – za účelem vytváření pracovních míst a řešení ekonomických otázek – a podporování organičtějšího vztahu mezi zachováním míru a budování míru; podporovat strukturovanější vztah mezi Komisí pro budování míru, výkonným ředitelstvím Evropské služby pro vnější činnost pro řešení globálních a multilaterálních záležitostí, a zvláště pak jeho ředitelstvím pro předcházení konfliktům a bezpečnostní politiku, a Valným shromážděním OSN, Radou bezpečnosti OSN a Hospodářskou a sociální radou s cílem vytvořit větší součinnost mezi zachováním a budováním míru a rozvojovými činnostmi na místě; hledat způsoby, jak posílit poradní úlohu Komise pro budování míru vůči Radě bezpečnosti OSN, které je odpovědná, jak zvýšit spolupráci Komise pro budování míru s Podpůrným úřadem pro mírotvorný proces a posílit vazby s regionálními organizacemi a mezinárodními finančními institucemi; a dále zlepšit stávající partnerství mezi Komisí pro budování míru a partnerstvím EU pro budování míru na základě takového přístupu k řešení konfliktů, který bude vycházet z nižších úrovní a který bude v procesu budování míru zohledňovat aktivity nestátních činitelů, |
| --- | --- |

x)

poskytnout pomoc při plnění úkolu, který má umožnit, aby struktura budování míru OSN plnila očekávání, která provázela její vznik, přijetím doporučení učiněných na základě hodnocení Komise pro budování míru, a to v zájmu dalšího zlepšení efektivity Komise pro budování míru; podpořit vznik řádné globální struktury pro budování míru na základě partnerství mezi rozvojovými a rozvinutými zeměmi, přičemž bude zvláštní pozornost věnována zlepšení působení přímo na místě, posílení vztahů s mezinárodními finančními institucemi – za účelem vytváření pracovních míst a řešení ekonomických otázek – a podporování organičtějšího vztahu mezi zachováním míru a budování míru; podporovat strukturovanější vztah mezi Komisí pro budování míru, výkonným ředitelstvím Evropské služby pro vnější činnost pro řešení globálních a multilaterálních záležitostí, a zvláště pak jeho ředitelstvím pro předcházení konfliktům a bezpečnostní politiku, a Valným shromážděním OSN, Radou bezpečnosti OSN a Hospodářskou a sociální radou s cílem vytvořit větší součinnost mezi zachováním a budováním míru a rozvojovými činnostmi na místě; hledat způsoby, jak posílit poradní úlohu Komise pro budování míru vůči Radě bezpečnosti OSN, které je odpovědná, jak zvýšit spolupráci Komise pro budování míru s Podpůrným úřadem pro mírotvorný proces a posílit vazby s regionálními organizacemi a mezinárodními finančními institucemi; a dále zlepšit stávající partnerství mezi Komisí pro budování míru a partnerstvím EU pro budování míru na základě takového přístupu k řešení konfliktů, který bude vycházet z nižších úrovní a který bude v procesu budování míru zohledňovat aktivity nestátních činitelů,

| y) | snažit se o uvolnění potenciálu Komise pro budování míru posílením vazby na danou oblast a dosáhnout tak toho, aby vstupní pozice týmů Komise pro budování míru a OSN v daném místě, které by mohly využívat strategického vedení a politického vlivu této komise, byla v jednotlivých oblastech co nejlepší, zejména co se týče budování institucí, |
| --- | --- |

y)

snažit se o uvolnění potenciálu Komise pro budování míru posílením vazby na danou oblast a dosáhnout tak toho, aby vstupní pozice týmů Komise pro budování míru a OSN v daném místě, které by mohly využívat strategického vedení a politického vlivu této komise, byla v jednotlivých oblastech co nejlepší, zejména co se týče budování institucí,

Jaderné odzbrojení a nešíření jaderných zbraní, reforma Mezinárodní agentury pro atomovou energii, hodnocení Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a boj proti terorismu a organizovanému zločinu

| z) | vzhledem k jaderné katastrofě v Japonsku provést důkladnou reformu Mezinárodní agentury pro atomovou energii tak, že bude ukončena její dvojí funkce spočívající v kontrole i podpoře využívání jaderné energie, a omezit úkoly agentury na dohled nad jadernou energetikou a na kontrolu dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní; dále se také snažit zajistit, že bezpečnostní normy bude napříště stanovovat a kontrolovat Světová zdravotnická organizace, přičemž pro členské státy bude právně závazné, aby se těmito normami řídily, a Světová zdravotnická organizace získá odpovídající personální zajištění nezbytné pro plnění těchto nových úkolů, |
| --- | --- |

z)

vzhledem k jaderné katastrofě v Japonsku provést důkladnou reformu Mezinárodní agentury pro atomovou energii tak, že bude ukončena její dvojí funkce spočívající v kontrole i podpoře využívání jaderné energie, a omezit úkoly agentury na dohled nad jadernou energetikou a na kontrolu dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní; dále se také snažit zajistit, že bezpečnostní normy bude napříště stanovovat a kontrolovat Světová zdravotnická organizace, přičemž pro členské státy bude právně závazné, aby se těmito normami řídily, a Světová zdravotnická organizace získá odpovídající personální zajištění nezbytné pro plnění těchto nových úkolů,

| aa) | podporovat provádění doporučení vyplývajících přezkumu Smlouvy o nešíření jaderných zbraní z roku 2010, a zejména usilovat o bezpečnější svět pro všechny a uskutečnění dlouhodobého cíle, jímž je dosažení míru a bezpečnosti ve světě bez jaderných zbraní, dále zvyšovat transparentnost, aby se prohloubila vzájemná důvěra, dosáhnout rychlejšího skutečného pokroku v jaderném odzbrojení, přijmout účinná opatření jaderného odzbrojení, která jsou v souladu se základními zásadami transparentnosti, ověřování a nezvratnosti, vybízet státy, které vlastní jaderné zbraně, aby pravidelně podávaly zprávy o plnění svých závazků, a hodnotit toto provádění, |
| --- | --- |

aa)

podporovat provádění doporučení vyplývajících přezkumu Smlouvy o nešíření jaderných zbraní z roku 2010, a zejména usilovat o bezpečnější svět pro všechny a uskutečnění dlouhodobého cíle, jímž je dosažení míru a bezpečnosti ve světě bez jaderných zbraní, dále zvyšovat transparentnost, aby se prohloubila vzájemná důvěra, dosáhnout rychlejšího skutečného pokroku v jaderném odzbrojení, přijmout účinná opatření jaderného odzbrojení, která jsou v souladu se základními zásadami transparentnosti, ověřování a nezvratnosti, vybízet státy, které vlastní jaderné zbraně, aby pravidelně podávaly zprávy o plnění svých závazků, a hodnotit toto provádění,

| ab) | dále rozvíjet způsoby a mechanismy spolupráce s vnějšími partnery EU, především s USA, v oblasti boje proti terorismu, zejména s ohledem na provádění globální protiteroristické strategie OSN, účastí v římské/lyonské skupině v rámci skupiny G-8 a akční skupině pro boj proti terorismu, posílením příslušných globálních dohod a zvýšeným úsilím o uzavření komplexní úmluvy o mezinárodním terorismu; zapojit se efektivnějším a strukturovanějším způsobem do práce s těmito partnery, a to na strategické i praktické úrovni; ukázat vedoucí postavení a jít příkladem konsolidací dodržování základních práv a zásady právního státu, které tvoří základ přístupu EU k boji proti terorismu, |
| --- | --- |

ab)

dále rozvíjet způsoby a mechanismy spolupráce s vnějšími partnery EU, především s USA, v oblasti boje proti terorismu, zejména s ohledem na provádění globální protiteroristické strategie OSN, účastí v římské/lyonské skupině v rámci skupiny G-8 a akční skupině pro boj proti terorismu, posílením příslušných globálních dohod a zvýšeným úsilím o uzavření komplexní úmluvy o mezinárodním terorismu; zapojit se efektivnějším a strukturovanějším způsobem do práce s těmito partnery, a to na strategické i praktické úrovni; ukázat vedoucí postavení a jít příkladem konsolidací dodržování základních práv a zásady právního státu, které tvoří základ přístupu EU k boji proti terorismu,

Rozvoj

| ac) | zdůrazňovat potřebu harmonizace úsilí jednotlivých orgánů OSN, a napomoci tak větší účinnosti a efektivitě činností v oblasti rozvoje a sociálních věcí na celém světě; dostát závazkům učiněným na summitu o rozvojových cílech tisíciletí, pokud jde o shromažďování zdrojů potřebných ke splnění cílů do roku 2015, a to zejména splněním závazků EU týkajících se oficiální rozvojové pomoci; důrazně prosazovat zvýšení úrovně finančních investic ke splnění rozvojových cílů tisíciletí a rychle rozšiřovat a opakovat osvědčené inovativní programy a politiky zaměřené na celkový rozvoj a ekonomickou a sociální transformaci, |
| --- | --- |

ac)

zdůrazňovat potřebu harmonizace úsilí jednotlivých orgánů OSN, a napomoci tak větší účinnosti a efektivitě činností v oblasti rozvoje a sociálních věcí na celém světě; dostát závazkům učiněným na summitu o rozvojových cílech tisíciletí, pokud jde o shromažďování zdrojů potřebných ke splnění cílů do roku 2015, a to zejména splněním závazků EU týkajících se oficiální rozvojové pomoci; důrazně prosazovat zvýšení úrovně finančních investic ke splnění rozvojových cílů tisíciletí a rychle rozšiřovat a opakovat osvědčené inovativní programy a politiky zaměřené na celkový rozvoj a ekonomickou a sociální transformaci,

| ad) | soustředit úsilí na dosažení rozvojových cílů tisíciletí, zejména pokud jde o nejvíce zaostávající regiony a země, především země subsaharské Afriky a nejméně rozvinuté země, a nestabilní nebo konflikty zasažené země, |
| --- | --- |

ad)

soustředit úsilí na dosažení rozvojových cílů tisíciletí, zejména pokud jde o nejvíce zaostávající regiony a země, především země subsaharské Afriky a nejméně rozvinuté země, a nestabilní nebo konflikty zasažené země,

Nejméně rozvinuté země

| ae) | zajistit účinnost mechanismů monitorování a auditu spojených se zaváděním akčního programu konference OSN o nejméně rozvinutých zemích, |
| --- | --- |

ae)

zajistit účinnost mechanismů monitorování a auditu spojených se zaváděním akčního programu konference OSN o nejméně rozvinutých zemích,

| af) | zajistit, aby dlouhodobý a udržitelný rozvoj byl i nadále všeobecným a uceleným cílem nejméně rozvinutých zemí a akčních plánů jejich partnerů, |
| --- | --- |

af)

zajistit, aby dlouhodobý a udržitelný rozvoj byl i nadále všeobecným a uceleným cílem nejméně rozvinutých zemí a akčních plánů jejich partnerů,

Boj proti nerovnostem

| ag) | zajistit, aby se zemím se středními příjmy a vysokou mírou nerovnosti i nadále dostávalo podpory a finančních prostředků na snižování chudoby a zlepšování sociální soudržnosti, neboť nejvíce chudých lidí žije právě v zemích se středními příjmy, |
| --- | --- |

ag)

zajistit, aby se zemím se středními příjmy a vysokou mírou nerovnosti i nadále dostávalo podpory a finančních prostředků na snižování chudoby a zlepšování sociální soudržnosti, neboť nejvíce chudých lidí žije právě v zemích se středními příjmy,

| ah) | podporovat odstraňování nerovností mezi pohlavími a posilování úlohy žen v rámci rozvojového procesu, neboť zastoupení žen mezi chudými je nepoměrně vysoké, |
| --- | --- |

ah)

podporovat odstraňování nerovností mezi pohlavími a posilování úlohy žen v rámci rozvojového procesu, neboť zastoupení žen mezi chudými je nepoměrně vysoké,

Účinnost pomoci

| ai) | přezkoumat, jak může být program účinnosti pomoci proměněn v program účinnosti rozvoje a vypracovat v této souvislosti konkrétní strategie týkající se nestabilních států a oblastí po konfliktu, |
| --- | --- |

ai)

přezkoumat, jak může být program účinnosti pomoci proměněn v program účinnosti rozvoje a vypracovat v této souvislosti konkrétní strategie týkající se nestabilních států a oblastí po konfliktu,

| aj) | uskutečnit všechny cíle programu z Akkry na základě účelného zapojení parlamentů, organizací občanské společnosti a orgánů místní správy, |
| --- | --- |

aj)

uskutečnit všechny cíle programu z Akkry na základě účelného zapojení parlamentů, organizací občanské společnosti a orgánů místní správy,

| ak) | zajistit, aby bylo k sociálním, politickým, hospodářským a environmentálním problémům přistupováno uceleně, |
| --- | --- |

ak)

zajistit, aby bylo k sociálním, politickým, hospodářským a environmentálním problémům přistupováno uceleně,

Právo na rozvoj

| al) | podporovat deklaraci OSN z roku 1986 o právu na rozvoj, která uvádí, že „státy mají povinnost navzájem spolupracovat při zajištění rozvoje a odstraňování překážek rozvoje ... realizovat svá práva a plnit své povinnosti tak, aby podporovaly nový mezinárodní ekonomický řád založený na suverénní rovnosti, vzájemné závislosti, vzájemném zájmu“, |
| --- | --- |

al)

podporovat deklaraci OSN z roku 1986 o právu na rozvoj, která uvádí, že „státy mají povinnost navzájem spolupracovat při zajištění rozvoje a odstraňování překážek rozvoje ... realizovat svá práva a plnit své povinnosti tak, aby podporovaly nový mezinárodní ekonomický řád založený na suverénní rovnosti, vzájemné závislosti, vzájemném zájmu“,

| am) | nadále věnovat právu na rozvoj velkou pozornost vzhledem k tomu, že tento rok slavíme 25. výročí přijetí Deklarace OSN o právu na rozvoj, |
| --- | --- |

am)

nadále věnovat právu na rozvoj velkou pozornost vzhledem k tomu, že tento rok slavíme 25. výročí přijetí Deklarace OSN o právu na rozvoj,

| an) | doporučit konsolidaci závěrů pracovní skupiny na vysoké úrovni s cílem zajistit účinnou realizaci práva na rozvoj, |
| --- | --- |

an)

doporučit konsolidaci závěrů pracovní skupiny na vysoké úrovni s cílem zajistit účinnou realizaci práva na rozvoj,

| ao) | přijmout vhodná opatření k tomu, aby se právo na rozvoj stalo nedílnou součástí rozvojové politiky, všeobecného pravidelného přezkumu a činnosti subjektů a mechanismů OSN zřízených smlouvami v oblasti lidských práv, |
| --- | --- |

ao)

přijmout vhodná opatření k tomu, aby se právo na rozvoj stalo nedílnou součástí rozvojové politiky, všeobecného pravidelného přezkumu a činnosti subjektů a mechanismů OSN zřízených smlouvami v oblasti lidských práv,

Mezinárodní humanitární pomoc

| ap) | vytvořit mezinárodní program humanitární pomoci, který bude řešit celou škálu humanitárních problémů, zvýšenou potřebu humanitární pomoci a složitost humanitárních situací, |
| --- | --- |

ap)

vytvořit mezinárodní program humanitární pomoci, který bude řešit celou škálu humanitárních problémů, zvýšenou potřebu humanitární pomoci a složitost humanitárních situací,

| aq) | zvýšit objem celosvětového financování humanitární pomoci a zlepšit fungování a účinnost systému humanitární pomoci, |
| --- | --- |

aq)

zvýšit objem celosvětového financování humanitární pomoci a zlepšit fungování a účinnost systému humanitární pomoci,

| ar) | vyvíjet společné mezinárodní iniciativy s cílem posílit vzájemné působení mezi humanitární pomocí a rozvojem a upevnit vztah mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem, |
| --- | --- |

ar)

vyvíjet společné mezinárodní iniciativy s cílem posílit vzájemné působení mezi humanitární pomocí a rozvojem a upevnit vztah mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem,

Lidská práva

Institucionální otázky

| as) | zajistit, aby Evropská služba pro vnější činnost měla dostatečné personální a finanční zdroje, aby byla dostatečně zapojena do dalších mezinárodních orgánů a regionálních organizací a jejich práce v oblasti prosazování lidských práv a aby byla její činnost s nimi dobře koordinována; zajistit, aby přijatá doporučení a rezoluce a priority vyjádřené v rámci systému OSN a dalších mezinárodních institucí byly zohledňovány při vytváření politik a nástrojů EU, zejména v oblasti lidských práv, |
| --- | --- |

as)

zajistit, aby Evropská služba pro vnější činnost měla dostatečné personální a finanční zdroje, aby byla dostatečně zapojena do dalších mezinárodních orgánů a regionálních organizací a jejich práce v oblasti prosazování lidských práv a aby byla její činnost s nimi dobře koordinována; zajistit, aby přijatá doporučení a rezoluce a priority vyjádřené v rámci systému OSN a dalších mezinárodních institucí byly zohledňovány při vytváření politik a nástrojů EU, zejména v oblasti lidských práv,

| at) | pokračovat v aktivní účasti na přezkum Rady OSN pro lidská práva v New Yorku a na opatřeních, která z něho vyplývají, a posílit dodržování jejího mandátu; zabývat se schopností Rady OSN pro lidská práva řešit naléhavé situace týkající se závažného porušování lidských práv, jak tomu bylo v případech, k nimž došlo nedávno v Libyi a v Pobřeží slonoviny, a zlepšit její schopnost prosazovat současné mezinárodní normy a standardy; schválit rozhodnutí Valného shromáždění OSN ze dne 1. března 2011 o pozastavení libyjského členství v Radě OSN pro lidská práva; pokračovat v odhodlaném úsilí a využít zvláštních postupů s cílem přeměnit Radu OSN pro lidská práva z instituce, která pouze reaguje na vzniklou situaci, na mechanismus včasného varování a prevence, který dokáže upřednostnit a řešit původní příčiny porušování lidských práv s cílem zamezit novému porušování lidských práv nebo jeho další eskalaci, a to i podporou budování kapacit pro národní instituce v oblasti lidských práv, |
| --- | --- |

at)

pokračovat v aktivní účasti na přezkum Rady OSN pro lidská práva v New Yorku a na opatřeních, která z něho vyplývají, a posílit dodržování jejího mandátu; zabývat se schopností Rady OSN pro lidská práva řešit naléhavé situace týkající se závažného porušování lidských práv, jak tomu bylo v případech, k nimž došlo nedávno v Libyi a v Pobřeží slonoviny, a zlepšit její schopnost prosazovat současné mezinárodní normy a standardy; schválit rozhodnutí Valného shromáždění OSN ze dne 1. března 2011 o pozastavení libyjského členství v Radě OSN pro lidská práva; pokračovat v odhodlaném úsilí a využít zvláštních postupů s cílem přeměnit Radu OSN pro lidská práva z instituce, která pouze reaguje na vzniklou situaci, na mechanismus včasného varování a prevence, který dokáže upřednostnit a řešit původní příčiny porušování lidských práv s cílem zamezit novému porušování lidských práv nebo jeho další eskalaci, a to i podporou budování kapacit pro národní instituce v oblasti lidských práv,

| au) | hledat způsoby, jak lze zlepšit volební postupy Rady OSN pro lidská práva s cílem řešit problém kvality členství v této radě; zvážit zavedení jednoznačných kritérií pro členství v Radě OSN pro lidská práva, která by zemím, ve kterých je porušování lidských práv časté a rozšířené, neumožňovala členství v této radě; trvat na tom, že v rámci přezkumu je třeba zachovat nezávislost Úřadu vysoké komisařky pro lidská práva, a postavit se proti všem pokusům změnit jeho statut, což by mohlo negativně ovlivnit jeho financování a následně i jeho nezávislost, |
| --- | --- |

au)

hledat způsoby, jak lze zlepšit volební postupy Rady OSN pro lidská práva s cílem řešit problém kvality členství v této radě; zvážit zavedení jednoznačných kritérií pro členství v Radě OSN pro lidská práva, která by zemím, ve kterých je porušování lidských práv časté a rozšířené, neumožňovala členství v této radě; trvat na tom, že v rámci přezkumu je třeba zachovat nezávislost Úřadu vysoké komisařky pro lidská práva, a postavit se proti všem pokusům změnit jeho statut, což by mohlo negativně ovlivnit jeho financování a následně i jeho nezávislost,

| av) | rozvíjet funkční pracovní vztah mezi Radou OSN pro lidská práva a Třetím výborem a mezi Radou OSN pro lidská práva a vysokou komisařkou OSN pro lidská práva a zabývat se stále většími rozdíly v postojích členských států projevujícími se při hlasování v této radě, |
| --- | --- |

av)

rozvíjet funkční pracovní vztah mezi Radou OSN pro lidská práva a Třetím výborem a mezi Radou OSN pro lidská práva a vysokou komisařkou OSN pro lidská práva a zabývat se stále většími rozdíly v postojích členských států projevujícími se při hlasování v této radě,

| aw) | dosáhnout dohody o společném postoji do Durbanské hodnotící konference (tzv. Durban 3), plánované na září roku 2011, a prokázat tak ochotu a schopnost členských států promlouvat na celosvětových fórech „jedním hlasem“, uplatnit vliv EU v rámci OSN a opětovně potvrdit svou vůli bojovat vyváženým a nediskriminačním způsobem proti rasismu, xenofobii a fanatismu, |
| --- | --- |

aw)

dosáhnout dohody o společném postoji do Durbanské hodnotící konference (tzv. Durban 3), plánované na září roku 2011, a prokázat tak ochotu a schopnost členských států promlouvat na celosvětových fórech „jedním hlasem“, uplatnit vliv EU v rámci OSN a opětovně potvrdit svou vůli bojovat vyváženým a nediskriminačním způsobem proti rasismu, xenofobii a fanatismu,

Problémy v oblasti lidských práv

| ax) | pokračovat ve svém úsilí ve Třetím výboru Valného shromáždění OSN v souvislosti s vysokým počtem rezolucí, zejména o výzvě k moratoriu na trest smrti, které se dostalo podpory od více zemí, o právech dítěte, o národnostních a jazykových menšinách, o svobodě projevu a svobodných sdělovacích prostředcích, o náboženské nesnášenlivosti, o zákazu mučení a o rezolucích týkajících se konkrétních zemí, jmenovitě Barmy/Myanmaru, Severní Koreje a Íránu; podporovat veškeré úsilí o vymýcení mučení; zejména podporovat přijetí opčního protokolu k úmluvě OSN proti mučení, |
| --- | --- |

ax)

pokračovat ve svém úsilí ve Třetím výboru Valného shromáždění OSN v souvislosti s vysokým počtem rezolucí, zejména o výzvě k moratoriu na trest smrti, které se dostalo podpory od více zemí, o právech dítěte, o národnostních a jazykových menšinách, o svobodě projevu a svobodných sdělovacích prostředcích, o náboženské nesnášenlivosti, o zákazu mučení a o rezolucích týkajících se konkrétních zemí, jmenovitě Barmy/Myanmaru, Severní Koreje a Íránu; podporovat veškeré úsilí o vymýcení mučení; zejména podporovat přijetí opčního protokolu k úmluvě OSN proti mučení,

| ay) | pokračovat v mezinárodním úsilí o zajištění toho, aby všechna lidská práva byla chápána jako univerzální, nedělitelná a vzájemně závislá a propojená; v této souvislosti usilovat o to, aby se již nepoužíval nevymezený pojem „tradičních hodnot lidstva“, který může svým charakterem narušit normy stanovené na základě mezinárodních předpisů v oblasti lidských práv a který by mohl vést k nepřijatelnému ospravedlňování porušování lidských práv odvolávajícího se na tradiční hodnoty, normy či zvyky, |
| --- | --- |

ay)

pokračovat v mezinárodním úsilí o zajištění toho, aby všechna lidská práva byla chápána jako univerzální, nedělitelná a vzájemně závislá a propojená; v této souvislosti usilovat o to, aby se již nepoužíval nevymezený pojem „tradičních hodnot lidstva“, který může svým charakterem narušit normy stanovené na základě mezinárodních předpisů v oblasti lidských práv a který by mohl vést k nepřijatelnému ospravedlňování porušování lidských práv odvolávajícího se na tradiční hodnoty, normy či zvyky,

| az) | podpořit na základě konkrétních rozpočtových závazků financování a kapacity, odpovědnost a efektivnost orgánu UN Women, tak aby mohl efektivněji koordinovat příslušné činnosti, začlenit do všech politik OSN hlediska rovnosti pohlaví a vytvořit institucionální koherenci/součinnost; soustředit úsilí – také přispěním ke zlepšenému strategickému plánování – na provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č.1325, zejména pokud jde o účast žen v mírových rozhovorech, což jim umožní stát se prostředníky, rozšířit si své dovednosti a získat pravomoc rozhodovat, a obecně propojit ženy a rozvoj, |
| --- | --- |

az)

podpořit na základě konkrétních rozpočtových závazků financování a kapacity, odpovědnost a efektivnost orgánu UN Women, tak aby mohl efektivněji koordinovat příslušné činnosti, začlenit do všech politik OSN hlediska rovnosti pohlaví a vytvořit institucionální koherenci/součinnost; soustředit úsilí – také přispěním ke zlepšenému strategickému plánování – na provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č.1325, zejména pokud jde o účast žen v mírových rozhovorech, což jim umožní stát se prostředníky, rozšířit si své dovednosti a získat pravomoc rozhodovat, a obecně propojit ženy a rozvoj,

| ba) | vůči zemím, které odmítají v plné míře spolupracovat s mechanismy OSN a umožnit přístup nezávislým odborníkům a zvláštním zpravodajům OSN, definovat strategii, díky níž by jim tyto země povolily neomezený přístup na své území a nebránily jim v jejich práci; snažit se o zachování nezávislosti zvláštních postupů, |
| --- | --- |

ba)

vůči zemím, které odmítají v plné míře spolupracovat s mechanismy OSN a umožnit přístup nezávislým odborníkům a zvláštním zpravodajům OSN, definovat strategii, díky níž by jim tyto země povolily neomezený přístup na své území a nebránily jim v jejich práci; snažit se o zachování nezávislosti zvláštních postupů,

| bb) | stanovit jako nejvyšší politickou a diplomatickou prioritu a ve shodě s tím i v maximální míře podporovat na nejrůznějších bilaterálních a multilaterálních fórech, kterých se EU účastní jako aktivní partner, všechny iniciativy zaměřené na:






  — | vyhlášení celosvětového moratoria na mrzačení ženských pohlavních orgánů, |
| --- | --- | --- |

bb)

stanovit jako nejvyšší politickou a diplomatickou prioritu a ve shodě s tím i v maximální míře podporovat na nejrůznějších bilaterálních a multilaterálních fórech, kterých se EU účastní jako aktivní partner, všechny iniciativy zaměřené na:

—

vyhlášení celosvětového moratoria na mrzačení ženských pohlavních orgánů,

| — | celosvětové zrušení trestnosti homosexuality, |
| --- | --- |

—

celosvětové zrušení trestnosti homosexuality,

Změna klimatu

| bc) | uplatňovat vedoucí postavení v oblasti globální správy a řízení záležitostí týkajících se klimatu a mezinárodní spolupráce v otázkách změny klimatu; zaměřit se na pevné politické závazky se třetími zeměmi a dále rozvíjet dialog s dalšími klíčovými aktéry, jako jsou Spojené státy, Rusko, nově vznikající mocnosti (Čína, Brazílie, Indie) a rozvojové země, vzhledem k tomu, že se změna klimatu stala klíčovým prvkem mezinárodních vztahů a hlavní hrozbou pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí; přispět k institucionální struktuře, která je inkluzivní, transparentní, spravedlivá a zajišťuje v příslušných řídících orgánech vyvážené zastoupení jak rozvinutých, tak rozvojových zemí; stanovit pevné základy pro jednání na příští schůzce, která se bude konat koncem roku 2011 v Jižní Africe (COP17), navázat při tom na pokrok, jehož se podařilo dosáhnout na COP16 v Cancúnu, a neztrácet ze zřetele ponaučení z neuspokojivého výsledku COP15 v Kodani, |
| --- | --- |

bc)

uplatňovat vedoucí postavení v oblasti globální správy a řízení záležitostí týkajících se klimatu a mezinárodní spolupráce v otázkách změny klimatu; zaměřit se na pevné politické závazky se třetími zeměmi a dále rozvíjet dialog s dalšími klíčovými aktéry, jako jsou Spojené státy, Rusko, nově vznikající mocnosti (Čína, Brazílie, Indie) a rozvojové země, vzhledem k tomu, že se změna klimatu stala klíčovým prvkem mezinárodních vztahů a hlavní hrozbou pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí; přispět k institucionální struktuře, která je inkluzivní, transparentní, spravedlivá a zajišťuje v příslušných řídících orgánech vyvážené zastoupení jak rozvinutých, tak rozvojových zemí; stanovit pevné základy pro jednání na příští schůzce, která se bude konat koncem roku 2011 v Jižní Africe (COP17), navázat při tom na pokrok, jehož se podařilo dosáhnout na COP16 v Cancúnu, a neztrácet ze zřetele ponaučení z neuspokojivého výsledku COP15 v Kodani,

| bd) | strategičtěji spolupracovat a lépe reagovat na potřeby třetích zemí a zároveň dále rozvíjet kapacity ESVČ k vytvoření politiky v oblasti klimatické diplomacie; podporovat aktivní účast Komise na probíhající diskusi na téma nedostatků v ochraně a jejich řešení, kterou zahájil Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v rámci Dialogu 2010 o výzvách v oblasti ochrany, pořádaného vysokým komisařem, jehož cílem je zlepšení stávajícího rámce mezinárodní ochrany osob, které byly násilně vysídleny nebo jsou bez státní příslušnosti; aktivně se podílet na diskusi o pojmu „klimatický uprchlík“, který se má vztahovat na osoby, jež jsou v důsledku změny klimatu nuceny uprchnout ze svých domovů a hledat útočiště v zahraničí, a to včetně možného právního vymezení tohoto pojmu, který není v mezinárodním právu ani v žádné právně závazné mezinárodní dohodě dosud uznáván, |
| --- | --- |

bd)

strategičtěji spolupracovat a lépe reagovat na potřeby třetích zemí a zároveň dále rozvíjet kapacity ESVČ k vytvoření politiky v oblasti klimatické diplomacie; podporovat aktivní účast Komise na probíhající diskusi na téma nedostatků v ochraně a jejich řešení, kterou zahájil Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v rámci Dialogu 2010 o výzvách v oblasti ochrany, pořádaného vysokým komisařem, jehož cílem je zlepšení stávajícího rámce mezinárodní ochrany osob, které byly násilně vysídleny nebo jsou bez státní příslušnosti; aktivně se podílet na diskusi o pojmu „klimatický uprchlík“, který se má vztahovat na osoby, jež jsou v důsledku změny klimatu nuceny uprchnout ze svých domovů a hledat útočiště v zahraničí, a to včetně možného právního vymezení tohoto pojmu, který není v mezinárodním právu ani v žádné právně závazné mezinárodní dohodě dosud uznáván,

Závěrečná doporučení

| be) | podporovat diskusi o úloze parlamentů a regionálních shromáždění v rámci systému OSN, která by měla být na pořadu jednání 66. zasedání Valného shromáždění OSN, a o zřízení Parlamentního shromáždění OSN; dále též podporovat interakci mezi vládami a parlamenty v globálních otázkách, |
| --- | --- |

be)

podporovat diskusi o úloze parlamentů a regionálních shromáždění v rámci systému OSN, která by měla být na pořadu jednání 66. zasedání Valného shromáždění OSN, a o zřízení Parlamentního shromáždění OSN; dále též podporovat interakci mezi vládami a parlamenty v globálních otázkách,

| bf) | podporovat vytvoření Parlamentního shromáždění Organizace spojených národů v rámci systému OSN, které by posílilo jeho demokratický charakter, demokratickou odpovědnost a transparentnost globálního řízení a správy a které by umožňovalo větší účast občanů na činnostech OSN, s tím, že Parlamentní shromáždění by doplňovalo stávající orgány včetně Meziparlamentní unie, |
| --- | --- |

bf)

podporovat vytvoření Parlamentního shromáždění Organizace spojených národů v rámci systému OSN, které by posílilo jeho demokratický charakter, demokratickou odpovědnost a transparentnost globálního řízení a správy a které by umožňovalo větší účast občanů na činnostech OSN, s tím, že Parlamentní shromáždění by doplňovalo stávající orgány včetně Meziparlamentní unie,

*

* *

2.   pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě a pro informaci Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 4 E, 7.1.2011, s. 49.

(2)  Rada Evropské unie, 10170/2010.

(3)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/264.

(4)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/226.

(5)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/225.

(6)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/223.

(7)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/222.

(8)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/218.

(9)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/177.

(10)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/168.

(11)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/167.

(12)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/123.

(13)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/94.

(14)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/59.

(15)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/7.

(16)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/1.

(17)  Návrh rezoluce Valného shromáždění Organizace spojených národů A/RES/64/L.67.

(18)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/65/276.

(19)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/64/868-S/2010/393, příloha.

(20)  Dokument Valného shromáždění OSN A/66/50.

(21)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0097.

(22)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0482.

(23)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0442.

(24)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0439.

(25)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0419.

(26)  Úř. věst. C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 7. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/152 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/152

---

Úterý, 7. června 2011Žádost, aby byla Ágnes Hankiss zbavena poslanecké imunity

P7_TA(2011)0247

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o žádosti, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity (2010/2213(IMM))

2012/C 380 E/23

Evropský parlament,

| — | s ohledem na žádost, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity, kterou dne 6. července 2010 předložil ústřední obvodní soud v Budě a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 6. září 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity, kterou dne 6. července 2010 předložil ústřední obvodní soud v Budě a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 6. září 2010,

| — | poté, co dne 11. dubna 2011 dostala Ágnes Hankissová v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu možnost vyjádřit se, |
| --- | --- |

—

poté, co dne 11. dubna 2011 dostala Ágnes Hankissová v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu možnost vyjádřit se,

| — | s ohledem na článek 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie ze dne 8. dubna 1965 a na čl. 6 odst. 2 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách ze dne 20. září 1976, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie ze dne 8. dubna 1965 a na čl. 6 odst. 2 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách ze dne 20. září 1976,

| — | s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008 a 19. března 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008 a 19. března 2010 (1),

| — | s ohledem na čl. 6 odst. 2 a článek 7 jednacího řadu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 6 odst. 2 a článek 7 jednacího řadu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0196/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0196/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že ústřední obvodní soud v Budě, Budapešť, požádal, aby byla poslankyně Evropského parlamentu Ágnes Hankissová zbavena imunity, aby proti ní mohl zahájit obnovené trestní řízení, jak bylo nařízeno rozhodnutím Nejvyšší soudu Maďarské republiky, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ústřední obvodní soud v Budě, Budapešť, požádal, aby byla poslankyně Evropského parlamentu Ágnes Hankissová zbavena imunity, aby proti ní mohl zahájit obnovené trestní řízení, jak bylo nařízeno rozhodnutím Nejvyšší soudu Maďarské republiky,

| B. | vzhledem k tomu, že zbavení imunity Ágnes Hankissové souvisí s údajným trestným činem urážky na cti podle oddílu 181 maďarského trestního zákoníku, a to v důsledku prohlášení v pořadu „Péntek 8 mondatvadász“ dne 23. ledna 2004, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zbavení imunity Ágnes Hankissové souvisí s údajným trestným činem urážky na cti podle oddílu 181 maďarského trestního zákoníku, a to v důsledku prohlášení v pořadu „Péntek 8 mondatvadász“ dne 23. ledna 2004,

| C. | vzhledem k tomu, že Ágnes Hankissová byla obviněna soukromým žalobcem obviněním datovaným 18. února 2004 a podaným u ústředního obvodního soudu v Budě dne 23. února 2004; vzhledem k tomu, že ústřední obvodní soud v Budě vynesl dne 28. června 2005 rozsudek, proti kterému bylo poté podáno odvolání k městskému soudu v Budapešti, který tento rozsudek dne 3. února 2006 zrušil, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Ágnes Hankissová byla obviněna soukromým žalobcem obviněním datovaným 18. února 2004 a podaným u ústředního obvodního soudu v Budě dne 23. února 2004; vzhledem k tomu, že ústřední obvodní soud v Budě vynesl dne 28. června 2005 rozsudek, proti kterému bylo poté podáno odvolání k městskému soudu v Budapešti, který tento rozsudek dne 3. února 2006 zrušil,

| D. | vzhledem k tomu, že následkem tohoto rozhodnutí byl případ předán zpět ústřednímu obvodnímu soudu v Budě, který Ágnes Hankissovou dne 6. února 2009 zprostil obvinění; vzhledem k tomu, že žalující strana podala proti tomuto rozsudku odvolání k městskému soudu v Budapešti, jenž dne 25. března 2009 rozhodl potvrdit rozsudek obvodního soudu ve všech bodech, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že následkem tohoto rozhodnutí byl případ předán zpět ústřednímu obvodnímu soudu v Budě, který Ágnes Hankissovou dne 6. února 2009 zprostil obvinění; vzhledem k tomu, že žalující strana podala proti tomuto rozsudku odvolání k městskému soudu v Budapešti, jenž dne 25. března 2009 rozhodl potvrdit rozsudek obvodního soudu ve všech bodech,

| E. | vzhledem k tomu, že dne 12. listopadu 2009 Nejvyšší soud Maďarské republiky zrušil oba rozsudky na základě porušení hmotného práva a nařídil ústřednímu obvodnímu soudu v Budě, aby zahájil nové řízení, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 12. listopadu 2009 Nejvyšší soud Maďarské republiky zrušil oba rozsudky na základě porušení hmotného práva a nařídil ústřednímu obvodnímu soudu v Budě, aby zahájil nové řízení,

| F. | vzhledem k tomu, že Ágnes Hankissová je od 15. července 2009 poslankyní Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Ágnes Hankissová je od 15. července 2009 poslankyní Evropského parlamentu,

| G. | vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie v průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové na území vlastního státu požívají imunity přiznávané členům parlamentu vlastního státu; a vzhledem k tomu, že Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie v průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové na území vlastního státu požívají imunity přiznávané členům parlamentu vlastního státu; a vzhledem k tomu, že Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit,

| H. | vzhledem k tomu, že podle oddílu 552 pododdílu 1 maďarského zákona o trestním řízení musí být trestní řízení proti osobě požívající imunitu pozastaveno a je třeba požádat o zbavení imunity, a vzhledem k tomu, že oddíl 551 pododdíl 1 tohoto zákona stanoví, že trestní řízení např. proti poslanci nebo poslankyni Evropského parlamentu smí být zahájeno pouze poté, co je dotyčný poslanec či poslankyně zbaven(a) imunity, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podle oddílu 552 pododdílu 1 maďarského zákona o trestním řízení musí být trestní řízení proti osobě požívající imunitu pozastaveno a je třeba požádat o zbavení imunity, a vzhledem k tomu, že oddíl 551 pododdíl 1 tohoto zákona stanoví, že trestní řízení např. proti poslanci nebo poslankyni Evropského parlamentu smí být zahájeno pouze poté, co je dotyčný poslanec či poslankyně zbaven(a) imunity,

| I. | vzhledem k tomu, že oddíl 12 pododdíl 1 zákona LVII z roku 2004 stanoví, že v případech spadajících do sféry soukromých žalob musí soud podat žádost o zbavení imunity předsedovi Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že oddíl 12 pododdíl 1 zákona LVII z roku 2004 stanoví, že v případech spadajících do sféry soukromých žalob musí soud podat žádost o zbavení imunity předsedovi Evropského parlamentu,

| J. | vzhledem k tomu, že v novém řízení, které následovalo po zrušení rozsudku, Ágnes Hankissová uvedla, že je poslankyní Evropského parlamentu, následkem čehož rozhodl ústřední obvodní soud v Budě, jednaje podle oddílu 552 pododdílu 1 maďarského zákona o trestním řízení a oddílu 12 zákona LVII z roku 2004, o pozastavení řízení a podání žádosti o zbavení imunity, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v novém řízení, které následovalo po zrušení rozsudku, Ágnes Hankissová uvedla, že je poslankyní Evropského parlamentu, následkem čehož rozhodl ústřední obvodní soud v Budě, jednaje podle oddílu 552 pododdílu 1 maďarského zákona o trestním řízení a oddílu 12 zákona LVII z roku 2004, o pozastavení řízení a podání žádosti o zbavení imunity,

| K. | vzhledem k tomu, že je tudíž v tomto případě vhodné doporučit, aby bylo žádosti o zbavení imunity vyhověno, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je tudíž v tomto případě vhodné doporučit, aby bylo žádosti o zbavení imunity vyhověno,

| 1. | rozhodl, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity; |
| --- | --- |

1.

rozhodl, aby byla Ágnes Hankissová zbavena imunity;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal příslušnému orgánu Maďarské republiky a Ágnes Hankissové. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal příslušnému orgánu Maďarské republiky a Ágnes Hankissové.

---

(1)  Věc 101/63 Wagner v. Fohrmann a Krier, Recueil, 1964, s. 195, věc 149/85 Wybot v. Faure a další, Recueil, 1986, s. 2391, věc T-345/05 Mote v. Parlament, Sb. rozh., 2008, s. II-2849, spojené věci C-200/07 a C-201/07 Marra v. De Gregorio a Clemente, Sb. rozh., 2008, s. I-7929 a věc T-42/06 Gollnisch v. Parlament.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 7. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/154 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/154

---

Úterý, 7. června 2011Jmenování člena Evropského účetního dvora (H.G.Wessberg-SV)

P7_TA(2011)0246

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu na jmenování H.G. Wessberga členem Účetního dvora (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE))

2012/C 380 E/24

(Konzultace)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 286 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C7-0103/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 286 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C7-0103/2011),

| — | s ohledem na to, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu na své schůzi dne 24. května 2011 uskutečnil slyšení kandidáta navrženého Radou na funkci člena Účetního dvora, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu na své schůzi dne 24. května 2011 uskutečnil slyšení kandidáta navrženého Radou na funkci člena Účetního dvora,

| — | s ohledem na článek 108 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 108 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0190/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0190/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že H.G. Wessberg splňuje podmínky stanovené v čl. 286 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že H.G. Wessberg splňuje podmínky stanovené v čl. 286 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,

| 1. | souhlasí s návrhem Rady na jmenování H. G. Wessberga členem Účetního dvora; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s návrhem Rady na jmenování H. G. Wessberga členem Účetního dvora;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě a pro informaci Účetnímu dvoru a ostatním orgánům a institucím Evropské unie a orgánům kontroly účetnictví členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě a pro informaci Účetnímu dvoru a ostatním orgánům a institucím Evropské unie a orgánům kontroly účetnictví členských států.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/155

---

Úterý, 7. června 2011Důkaz původu pro některé textilní výrobky ***I

P7_TA(2011)0248

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí (KOM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD))

2012/C 380 E/25

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0544), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0544),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0316/2010),

| — | s ohledem na čl. 294, odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294, odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0156/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0156/2011),

| 1. | přijímá svůj níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá svůj níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu, Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu, Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Úterý, 7. června 2011P7_TC1-COD(2010)0272

Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1541/98 o důkazu původu pro některé textilní výrobky třídy XI kombinované nomenklatury, které jsou propuštěny do volného oběhu ve Společenství, a o podmínkách pro přijetí tohoto důkazu a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 955/2011.)

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/156

---

Úterý, 7. června 2011Účast Chorvatska na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost ***

P7_TA(2011)0249

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 týkající se návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o účasti Chorvatské republiky na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE))

2012/C 380 E/26

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11633/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11633/2010),

| — | s ohledem na návrh dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o účasti Chorvatské republiky na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (11633/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou o účasti Chorvatské republiky na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (11633/2010),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 168 odst. 5 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 168 odst. 5 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0026/2011),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0186/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0186/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Chorvatské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Chorvatské republiky.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/156

---

Úterý, 7. června 2011Výběr poplatků za užívání komunikací těžkými nákladními vozidly ***II

P7_TA(2011)0252

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD))

2012/C 380 E/27

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (15145/1/2010 – C7-0045/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (15145/1/2010 – C7-0045/2011),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. prosince 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. prosince 2009 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 12. února 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 12. února 2009 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Komise (KOM(2011)0069), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Komise (KOM(2011)0069),

| — | s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (3) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0436), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (3) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0436),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 66 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení pro druhé čtení předložené Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A7-0171/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení pro druhé čtení předložené Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A7-0171/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení;

| 2. | schvaluje prohlášení, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje prohlášení, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise a společné prohlášení maďarského předsednictví a nadcházejícího polského, dánského a kyperského předsednictví Rady připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise a společné prohlášení maďarského předsednictví a nadcházejícího polského, dánského a kyperského předsednictví Rady připojené k tomuto usnesení;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 92.

(2)  Úř. věst. C 120, 28.5.2009, s. 47.

(3)  Úř. věst. C 87 E, 1.4.2010, s. 345.

---

Úterý, 7. června 2011P7_TC2-COD(2008)0147

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2011/76/EU.)

---

Úterý, 7. června 2011PŘÍLOHA

Prohlášení Evropského parlamentu

Evropský parlament lituje skutečnosti, že Rada nebyla v souvislosti s návrhem na změnu směrnice 1999/62/ES ochotna akceptovat povinné zveřejnění srovnávacích tabulek. Tímto prohlašuje, že dohoda dosažená mezi Evropským parlamentem a Radou při trojstranném jednání konaném dne 23. května 2011 ohledně směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Eurovignette), nepředjímá výsledek interinstitucionálních jednání o srovnávacích tabulkách.

Evropský parlament vyzývá Evropskou komisi, aby jej do dvanácti měsíců po přijetí této dohody informovala na plenárním zasedání a aby na konci období pro provedení vypracovala zprávu o praxi členských států při vypracovávání jejich vlastních tabulek, z níž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a zveřejní je.

Prohlášení Komise o srovnávacích tabulkách

Komise připomíná, že je odhodlána zajistit, aby členské státy v zájmu občanů, v zájmu zdokonalení tvorby právních předpisů a zvyšování jejich transparentnosti a s cílem usnadnit posuzování souladu vnitrostátních právních předpisů s právem Unie vytvářely srovnávací tabulky, z nichž bude patrné spojení směrnice EU s prováděcími opatřeními přijatými členskými státy, a aby v rámci provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu tyto tabulky předkládaly Komisi.

Komise vyslovuje politování nad nedostatkem podpory pro ustanovení zahrnutá do návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Eurovignette), jejichž cílem bylo učinit vytvoření srovnávacích tabulek povinným.

Komise je v duchu kompromisu a v zájmu zajištění bezodkladného přijetí návrhu ochotna přistoupit na to, aby bylo v textu obsažené mandatorní ustanovení o srovnávacích tabulkách nahrazeno příslušným bodem odůvodnění, v němž by byly členské státy vybídnuty k dodržování tohoto postupu. Bude do dvanácti měsíců po přijetí této dohody na plenárním zasedání informovat a na konci období pro provedení vypracuje zprávu o praxi členských států při vypracovávání, pro svou potřebu i v zájmu Unie, jejich vlastních tabulek, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a zveřejní je.

Postoj, který Komise zaujímá v souvislosti s tímto návrhem, však nesmí být považován za precedens. Komise bude pokračovat ve svém úsilí o to, aby ve spolupráci s Evropským parlamentem a Radou nalezla vhodné řešení této horizontální institucionální otázky.

Prohlášení maďarského a nadcházejícího polského, dánského a kyperského předsednictví Rady

Tímto se prohlašuje, že dohoda dosažená mezi Radou a Evropským parlamentem při trojstranném jednání konaném dne 23. května 2011 ohledně směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Eurovignette), nepředjímá výsledek interinstitucionálních jednání o srovnávacích tabulkách.

---

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/158

---

Úterý, 7. června 2011Evropské environmentální hospodářské účty ***I

P7_TA(2011)0253

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropských environmentálních hospodářských účtech (KOM(2010)0132 – C7-0092/2010 – (2010/0073(COD))

2012/C 380 E/28

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0132),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0092/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0092/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0330/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a národním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a národním parlamentům.

---

Úterý, 7. června 2011P7_TC1-COD(2010)0073

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. června 2011 k přijetí k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 691/2011.)

---

Středa, 8. června 2011

| 11.12.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 380/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 380/160

---

Středa, 8. června 2011Uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku *

P7_TA(2011)0254

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE))

2012/C 380 E/29

(Konzultace)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (14142/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (14142/2010),

| — | s ohledem na čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0369/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0369/2010),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0185/2011),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Rady;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu svůj návrh rozhodnutí podstatně změnit; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu svůj návrh rozhodnutí podstatně změnit;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

| NÁVRH RADY | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Návrh rozhodnutí


  Bod odůvodnění 4 |
| (4) | Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech. |

NÁVRH RADY

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 4

(4)

Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech.

| (4) | Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech.
  Každý dotčený členský stát by měl do šesti měsíců od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost písemně informovat Evropský parlament a Radu o opatřeních, která byla přijata na základě doporučení obsažených v hodnotících zprávách a uvedených ve zprávách o návazných opatřeních, jež dosud nebyla provedena. |
| --- | --- |

(4)

Dne XXXXX 20XX [datum přijetí příslušných závěrů Rady] Rada dospěla k závěru, že Bulharsko a Rumunsko splnily podmínky ve všech uvedených oblastech.
  Každý dotčený členský stát by měl do šesti měsíců od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost písemně informovat Evropský parlament a Radu o opatřeních, která byla přijata na základě doporučení obsažených v hodnotících zprávách a uvedených ve zprávách o návazných opatřeních, jež dosud nebyla provedena.

---