# Euroopa Liidu C 348/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.348.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide14. november 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.348.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 348

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide14. november 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 348/01 | Kontrollikojaleeuroopa liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 2011 | 1 |
| 2012/C 348/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 130 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 348/01

Kontrollikojaleeuroopa liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 2011

1

2012/C 348/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

130

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 348/1

---

KONTROLLIKOJALEEUROOPA LIIDU 2011. AASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2011

2012/C 348/01

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatud deklaratsioon

| I OSA: | KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD |
| --- | --- |

I OSA:

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad

| II OSA: | KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD |
| --- | --- |

II OSA:

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse vii jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Liidu finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

(allkiri)

Philippe TAVERNE

Komisjoni peaarvepidaja

18. juuli 2012

I   OSA

Konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad
   (1)

Konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad

1

SISUKORD

SISUKORD

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad:

| 1. | Peamised arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tulemiaruande lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud avaldatavad andmed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised |
| --- | --- |

6.

| 7. | ELi laenuvõtmise ja -andmise tegevus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seotud osapooli käsitlevad andmed |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolideerimise ulatus |
| --- | --- |

11.

BILANSS

BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| PÕHIVARA |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 149 | 108 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 5 071 | 4 813 |
| Pikaajalised investeeringud: | | | |
| Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud | 2.3 | 374 | 492 |
| Finantsvara: müügivalmis vara | 2.4 | 2 272 | 2 063 |
| Finantsvara: pikaajalised laenud | 2.5 | 41 400 | 11 640 |
| Pikaajalised nõuded ja sissenõutavad summad | 2.6 | 289 | 40 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.7 | 44 723 | 44 118 |
| | | 94 278 | 63 274 |
| KÄIBEVARA |
| Varud | 2.8 | 94 | 91 |
| Lühiajalised investeeringud: | | | |
| Finantsvara: müügivalmis vara | 2.9 | 3 619 | 2 331 |
| Lühiajalised nõuded ja sissenõutavad summad: | | | |
| Finantsvara: lühiajalised laenud | 2.10 | 102 | 2 170 |
| Muud nõuded ja sissenõutavad summad | 2.11 | 9 477 | 11 331 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.12 | 11 007 | 10 078 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.13 | 18 935 | 22 063 |
| | | 43 234 | 48 064 |
| AKTIVA KOKKU | | 137 512 | 111 338 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED |
| Pensionid ja muud töötajahüvitised | 2.14 | (34 835) | (37 172) |
| Pikaajalised eraldised | 2.15 | (1 495) | (1 317) |
| Pikaajalised finantskohustused | 2.16 | (41 179) | (11 445) |
| Muud pikaajalised kohustused | 2.17 | (2 059) | (2 104) |
| | | (79 568) | (52 038) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |
| Lühiajalised eraldised | 2.18 | (270) | (214) |
| Lühiajalised finantskohustused | 2.19 | (51) | (2 004) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.20 | (91 473) | (84 529) |
| | | (91 794) | (86 747) |
| PASSIVA KOKKU | | (171 362) | (138 785) |
| NETOVARA | | (33 850) | (27 447) |
| Reservid | 2.21 | 3 608 | 3 484 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2) | 2.22 | (37 458) | (30 931) |
| NETOVARA | | (33 850) | (27 447) |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

149

108

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

5 071

4 813

Pikaajalised investeeringud:

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

2.3

2.3

374

492

Finantsvara: müügivalmis vara

Finantsvara: müügivalmis vara

2.4

2.4

2 272

2 063

Finantsvara: pikaajalised laenud

2.5

2.5

41 400

11 640

Pikaajalised nõuded ja sissenõutavad summad

2.6

2.6

289

40

Pikaajalised eelmaksed

2.7

2.7

44 723

44 118

94 278

63 274

KÄIBEVARA

Varud

2.8

2.8

94

91

Lühiajalised investeeringud:

Finantsvara: müügivalmis vara

Finantsvara: müügivalmis vara

2.9

2.9

3 619

2 331

Lühiajalised nõuded ja sissenõutavad summad:

Finantsvara: lühiajalised laenud

Finantsvara: lühiajalised laenud

2.10

2.10

102

2 170

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

Muud nõuded ja sissenõutavad summad

2.11

2.11

9 477

11 331

Lühiajalised eelmaksed

2.12

2.12

11 007

10 078

Raha ja raha ekvivalendid

2.13

2.13

18 935

22 063

43 234

48 064

AKTIVA KOKKU

137 512

111 338

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pensionid ja muud töötajahüvitised

2.14

2.14

(34 835)

(37 172)

Pikaajalised eraldised

2.15

2.15

(1 495)

(1 317)

Pikaajalised finantskohustused

2.16

2.16

(41 179)

(11 445)

Muud pikaajalised kohustused

2.17

2.17

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Lühiajalised eraldised

2.18

2.18

(270)

(214)

Lühiajalised finantskohustused

2.19

2.19

(51)

(2 004)

Kreditoorne võlgnevus

2.20

2.20

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

PASSIVA KOKKU

(171 362)

(138 785)

NETOVARA

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

Reservid

2.21

2.21

3 608

3 484

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2)

2

2.22

2.22

(37 458)

(30 931)

NETOVARA

NETOVARA

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| PÕHITEGEVUSTULUD |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 3.1 | 124 677 | 122 328 |
| Muud põhitegevustulud | 3.2 | 5 376 | 8 188 |
| | | 130 053 | 130 516 |
| PÕHITEGEVUSKULUD |
| Halduskulud | 3.3 | (8 976) | (8 614) |
| Põhitegevuskulud | 3.4 | (123 778) | (103 764) |
| | | (132 754) | (112 378) |
| PÕHITEGEVUSE (PUUDUJÄÄK)/ÜLEJÄÄK | | (2 701) | 18 138 |
| Finantstulud | 3.5 | 1 491 | 1 178 |
| Finantskulud | 3.6 | (1 355) | (661) |
| Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | | 1 212 | (1 003) |
| Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis | 3.7 | (436) | (420) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (1 789) | 17 232 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

PÕHITEGEVUSTULUD

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

3.1

3.1

124 677

122 328

Muud põhitegevustulud

3.2

3.2

5 376

8 188

130 053

130 516

PÕHITEGEVUSKULUD

Halduskulud

3.3

3.3

(8 976)

(8 614)

Põhitegevuskulud

3.4

3.4

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

PÕHITEGEVUSE (PUUDUJÄÄK)/ÜLEJÄÄK

(2 701)

(2 701)

18 138

18 138

Finantstulud

3.5

3.5

1 491

1 178

Finantskulud

3.6

3.6

(1 355)

(661)

Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

1 212

(1 003)

Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis

3.7

3.7

(436)

(420)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Eelarveaasta tulem | | (1 789) | 17 232 |
| Rahavood põhitegevusest: | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 33 | 28 |
| Amortisatsioon | | 361 | 358 |
| Pikaajaliste laenude (suurenemine)/vähenemine | | (29 760) | (876) |
| Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (605) | (2 574) |
| Pikaajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (249) | 15 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | (3) | (14) |
| Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (929) | (642) |
| Lühiajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | 3 922 | (4 543) |
| Pikaajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | 178 | (152) |
| Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 29 734 | 886 |
| Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (45) | (74) |
| Lühiajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | 56 | 1 |
| Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (1 953) | 1 964 |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 6 944 | (9 355) |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (4 539) | (2 254) |
| Muud mitterahalised muutused | | (75) | (149) |
| Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (2 337) | (70) |
| Rahavood investeerimistegevusest: | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (693) | (374) |
| Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (91) | (176) |
| Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (1 288) | (540) |
| NETORAHAVOOD | | (3 128) | (1 309) |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | | (3 128) | (1 309) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.13 | 22 063 | 23 372 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.13 | 18 935 | 22 063 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Rahavood põhitegevusest:

Rahavood põhitegevusest:

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

33

28

Amortisatsioon

361

358

Pikaajaliste laenude (suurenemine)/vähenemine

(29 760)

(876)

Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(605)

(2 574)

Pikaajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(249)

15

Varude (suurenemine)/vähenemine

(3)

(14)

Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(929)

(642)

Lühiajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

3 922

(4 543)

Pikaajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine)

178

(152)

Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

29 734

886

Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(45)

(74)

Lühiajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine)

56

1

Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(1 953)

1 964

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

6 944

(9 355)

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(4 539)

(2 254)

Muud mitterahalised muutused

(75)

(149)

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(2 337)

(70)

Rahavood investeerimistegevusest:

Rahavood investeerimistegevusest:

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(693)

(374)

Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(91)

(176)

Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(1 288)

(540)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(3 128)

(3 128)

(1 309)

(1 309)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(3 128)

(1 309)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.13

2.13

22 063

23 372

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.13

2.13

18 935

22 063

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Reservid
  (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
  (B) | Netovara =(A)+(B) |
| Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 273 | (273) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | (130) | | | | (130) |
| Muud | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009. eelarveaasta eraldatud tulem | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2009. aasta eelarve ülejääk | | | (2 254) | | (2 254) |
| Eelarveaasta tulem | | | | 17 232 | 17 232 |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 165 | (165) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | (47) | | | | (47) |
| Muud | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. eelarveaasta eraldatud tulem | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk | | | (4 539) | | (4 539) |
| Eelarveaasta tulem | | | | (1 789) | (1 789) |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

miljonites eurodes

Reservid

(A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

(B)

Netovara =(A)+(B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Muutused tagatisfondi reservis

273

(273)

0

Õiglase väärtuse muutused

(130)

(130)

Muud

4

(21)

(17)

2009. eelarveaasta eraldatud tulem

14

6 873

(6 887)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2009. aasta eelarve ülejääk

(2 254)

(2 254)

Eelarveaasta tulem

17 232

17 232

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Muutused tagatisfondi reservis

165

(165)

0

Õiglase väärtuse muutused

(47)

(47)

Muud

2

(30)

(28)

2010. eelarveaasta eraldatud tulem

4

17 228

(17 232)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk

(4 539)

(4 539)

Eelarveaasta tulem

(1 789)

(1 789)

SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

FINANTSARUANNETE LISAD

FINANTSARUANNETE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artikli 133 kohaselt koostab Euroopa Liit oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte.

Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 50 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 11.1. 2010. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud seitsme kontrollitava üksuse (üks institutsioon ja kuus ametit) võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju.

11.1

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa Liidul õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

Euroopa Liidu raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa Liit ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

Euroopa Liidu ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle Euroopa Liidul on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Liidule kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. Euroopa Liidu ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil Euroopa Liidule kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu müügivalmis finantsinstrumentidena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Euroopa Liidu personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna Euroopa Liit neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.2.

11.2

1.4   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on Euroopa Liidu arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursierinevustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,7870 | 25,0610 |
| DKK | 7,4342 | 7,4535 |
| EEK | — | 15,6466 |
| GBP | 0,8353 | 0,8607 |
| HUF | 314,5800 | 277,9500 |
| LVL | 0,6995 | 0,7094 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,4580 | 3,9750 |
| RON | 4,3233 | 4,2620 |
| SEK | 8,9120 | 8,9655 |
| CHF | 1,2156 | 1,2504 |
| JPY | 100,2000 | 108,6500 |
| USD | 1,2939 | 1,3362 |

Valuuta

31.12.2011

31.12.2010

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,7870

25,0610

DKK

7,4342

7,4535

EEK

—

15,6466

GBP

0,8353

0,8607

HUF

314,5800

277,9500

LVL

0,6995

0,7094

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,4580

3,9750

RON

4,3233

4,2620

SEK

8,9120

8,9655

CHF

1,2156

1,2504

JPY

100,2000

108,6500

USD

1,2939

1,3362

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitatavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5   BILANSS

BILANSS

1.5.1   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb Euroopa Liidule ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna Euroopa Liit ei võta laene kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid

Amortisatsiooninormid

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10-25 % |
| Mööbel | 10-25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10-33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu materiaalne vara | 10-33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10-25 %

Mööbel

10-25 %

Inventar ja sisseseade

10-33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu materiaalne vara

10-33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa Liit kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4   
  Investeeringud

Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse Euroopa Liidu osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas vahetuskursierinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

1.5.5

Õiglase väärtuse määramine

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.5   
  Finantsvara

Finantsvara

Liigitus

Liigitus

Euroopa Liit liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa Liit on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa Liit kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud Euroopa Liidul ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa Liit võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning nende tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks Euroopa Liit kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks Euroopa Liit kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| i) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

i)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| ii) | Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

ii)

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| iii) | Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

iii)

Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| iv) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.
  Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.
  Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum. |
| --- | --- |

iv)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa Liit hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate omakapitaliinvesteeringute väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmina käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6   
  Varud

Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa Liit kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa Liidule tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega ning kõnealust summat kajastatakse kuluna.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8   
  Nõuded

Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidul ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.14

1.5.9   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10   
  Töötajahüvitised

Töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

Euroopa Liit haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad aktuaarid proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja aktuaarsete prognooside muutustest tulenev aktuaarne kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamata tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguste omandamiseks vajalik periood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Euroopa Liit pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav aktuaarne arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui Euroopa Liidul on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. Euroopa Liidu kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1   
  Tulud

Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib Euroopa Liit saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kaubanduslik tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2   
  Kulud

Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on ELile iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on eeskirjadega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) lubatud või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2.   BILANSI LISAD

PÕHIVARA

PÕHIVARA

2.1   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga | 236 |
| Soetamine | 80 |
| Võõrandamine | (13) |
| Muud muudatused | (2) |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga | 301 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2010. aasta seisuga | (128) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (33) |
| Võõrandamine | 8 |
| Muud muudatused | 1 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2011. aasta seisuga | (152) |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga | 149 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga | 108 |

miljonites eurodes

Summa

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga

236

Soetamine

80

Võõrandamine

(13)

Muud muudatused

(2)

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

301

301

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2010. aasta seisuga

(128)

Aasta amortisatsioonikulud

(33)

Võõrandamine

8

Muud muudatused

1

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2011. aasta seisuga

(152)

(152)

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga

149

149

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga

108

108

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Ehitamisel oleva vara all on 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud 219 miljoni euro väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks Euroopa Kosmoseagentuur. Valmimisel koosneb süsteem 30 satelliidist, kahest juhtimiskeskusest ja 16 maapealsest jaamast. Bilansis esitatud summa kajastab kulusid, mida komisjon on selle projektiga seoses kandnud alates 22. oktoobrist 2011, mil saadeti edukalt orbiidile süsteemi kaks esimest satelliiti. Nagu eelmises raamatupidamise aastaaruandes selgitatud, käsitles komisjon enne seda kuupäeva projekti teadusuuringute etapis olevana, mistõttu kõik kantud kulud kanti kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega kuludesse. Alates projekti algusest kuni kehtiva finantsraamistiku lõpuni moodustavad ELi kantavad orbiidil kontrollimise etapi ja täieliku töövalmiduse etapi esimese osa kavandatavad kulud 3 788 miljonit eurot. Järgmises finantsraamistikus nähakse ette veel 5 500 miljonit eurot kulusid järgnevale: süsteemi täielik kasutuselevõtt, selle kasutamine, Galileo teenuste osutamine kuni 2020. aastani ja järgmise satelliitide põlvkonna ettevalmistamine. Seda rahastatakse juba täielikult ELi eelarvest. Perioodi jooksul on 268 miljoni euro suurune summa kajastatud teaduskuludena.

Järgmised kaks satelliiti on plaanis orbiidile saata 2012. aasta sügisel ja kui nende testimine seejärel lõpule jõuab, lõpeb ka projekti orbiidil kontrollimise etapp. Seda etappi on ühiselt rahastanud EL ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ning kooskõlas nende kahe poole vahel sõlmitud toetuslepinguga annab ESA ehitatud varad ELile ametlikult üle. Varade juriidiline üleandmine nõuab ESA nõukogu nõusolekut. Sealjuures tuleb märkida, et välja arvatud kaks riiki (Norra ja Šveits), on kõik ESA liikmesriigid ka ELi liikmesriigid. Komisjonil ei ole praegu mingit põhjust arvata, et mõni ESA liige võiks üleandmise blokeerida.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed ja varustus | Sisustus ja sõidukid | Arvuti-riistvara | Muu materiaalne vara | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | KOKKU |
| Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Soetamine | 89 | 37 | 19 | 112 | 22 | 28 | 335 | 642 |
| Võõrandamine | 0 | (11) | (19) | (44) | (12) | (6) | 0 | (92) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 22 | 1 | 0 | 4 | 0 | (2) | (24) | 1 |
| Muud muudatused | (20) | 9 | 3 | 2 | 4 | 2 | (1) | (1) |
| Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (132) | (47) | (14) | (63) | (22) | (95) | | (373) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | | 12 |
| Võõrandamine | 0 | 11 | 16 | 44 | 11 | 0 | | 82 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 1 | | (1) |
| Muud muudatused | 0 | (7) | (1) | (1) | (2) | (1) | | (12) |
| Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| 31.detsembri 2011. aasta seisuga bilansiline netomaksumus | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |
| 31.detsembri 2010. aasta seisuga bilansiline netomaksumus | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |

miljonites eurodes

Maa ja hooned

Seadmed ja varustus

Sisustus ja sõidukid

Arvuti-riistvara

Muu materiaalne vara

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

KOKKU

Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

4 027

492

226

483

214

2 663

335

8 440

Soetamine

89

37

19

112

22

28

335

642

Võõrandamine

0

(11)

(19)

(44)

(12)

(6)

0

(92)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

22

1

0

4

0

(2)

(24)

1

Muud muudatused

(20)

9

3

2

4

2

(1)

(1)

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga

4 118

4 118

528

528

229

229

557

557

228

228

2 685

2 685

645

645

8 990

8 990

Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

(1 868)

(382)

(167)

(378)

(124)

(708)

(3 627)

Aasta amortisatsioonikulud

(132)

(47)

(14)

(63)

(22)

(95)

(373)

Tühistatud amortisatsioonikulud

1

0

0

4

0

7

12

Võõrandamine

0

11

16

44

11

0

82

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

0

(2)

0

1

(1)

Muud muudatused

0

(7)

(1)

(1)

(2)

(1)

(12)

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga

(1 999)

(1 999)

(425)

(425)

(166)

(166)

(396)

(396)

(137)

(137)

(796)

(796)

(3 919)

(3 919)

31.detsembri 2011. aasta seisuga bilansiline netomaksumus

31.detsembri 2011. aasta seisuga bilansiline netomaksumus

2 119

2 119

103

103

63

63

161

161

91

91

1 889

1 889

645

645

5 071

5 071

31.detsembri 2010. aasta seisuga bilansiline netomaksumus

31.detsembri 2010. aasta seisuga bilansiline netomaksumus

2 159

110

59

105

90

1 955

335

4 813

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.17 ja 2.20.1). Need jaotuvad järgmiselt:

2.17

2.20.1

KAPITALIRENT

KAPITALIRENT

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Kumula-tiivsed kulud
  (A) | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Kogu-väärtus
  A + B | Varaga seoses kantud täiendavad kulud
  (C) | Vara väärtus
  A + B + C | Amortisat-sioon
  (E) | Bilansiline neto-maksumus = A + B+ C + E |
| Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku (B) |
| Maa ja hooned | 931 | 59 | 280 | 1 315 | 1 654 | 2 585 | 62 | 2 647 | (771) | 1 876 |
| Muu materiaalne vara | 23 | 7 | 7 | 1 | 15 | 38 | 0 | 38 | (25) | 13 |
| Kokku 31.12.2011 seisuga | 954 | 66 | 287 | 1 316 | 1 669 | 2 623 | 62 | 2 685 | (796) | 1 889 |
| Kokku 31.12.2010 seisuga | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Kumula-tiivsed kulud

(A)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Kogu-väärtus

A + B

Varaga seoses kantud täiendavad kulud

(C)

Vara väärtus

A + B + C

Amortisat-sioon

(E)

Bilansiline neto-maksumus = A + B+ C + E

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku (B)

Maa ja hooned

931

59

280

1 315

1 654

2 585

62

2 647

(771)

1 876

1 876

Muu materiaalne vara

23

7

7

1

15

38

0

38

(25)

13

13

Kokku 31.12.2011 seisuga

954

66

287

1 316

1 669

2 623

62

2 685

(796)

1 889

Kokku 31.12.2010 seisuga

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

2.3   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.1 | 62 | 138 |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.2 | 312 | 354 |
| Investeeringud kokku | | 374 | 492 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Osalused ühisettevõtetes

2.3.1

2.3.1

62

138

Osalused sidusettevõtetes

2.3.2

2.3.2

312

354

Investeeringud kokku

374

492

2.3.1   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |
| Sissemaksed | 0 | 18 | 92 | 19 | 59 | 188 |
| Osalus netotulemis | 0 | (29) | (104) | (72) | (59) | (264) |
| Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |

miljonites eurodes

Galileo

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kokku

Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga

0

11

12

78

37

138

Sissemaksed

0

18

92

19

59

188

Osalus netotulemis

0

(29)

(104)

(72)

(59)

(264)

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

0

0

0

0

0

0

25

25

37

37

62

62

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes on järgmised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Põhivara | 211 | 176 |
| Käibevara | 123 | 165 |
| Pikaajalised kohustused | 0 | 0 |
| Lühiajalised kohustused | (314) | (208) |
| Tulud | 8 | 7 |
| Kulud | (379) | (247) |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Põhivara

211

176

Käibevara

123

165

Pikaajalised kohustused

0

0

Lühiajalised kohustused

(314)

(208)

Tulud

8

7

Kulud

(379)

(247)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2011. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid.

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 59,37 %. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni toetuse kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 102 miljonit eurot.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITER hõlmab Euroopa Liitu ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 47 %. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007-2041 on (soovituslikult) 7 649 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 4 miljonit eurot.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 171 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Selles rubriigis on kajastatud IMI ja FCH, ent kolme muud algatust (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC), mida juriidiliselt nimetatakse küll ühisettevõteteks, tuleb raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõtetena (ning seega on need kaasatud lisasse 2.3.2), sest komisjonil on nende üle oluline mõju, mitte ühiskontroll.

2.3.2

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus IMIs 96,51 %. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus FCHs 89,32 %. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljonit eurot.

2.3.2   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |
| Sissemaksed | 0 | 11 | 117 | 14 | 142 |
| Osalus netokasumis/(-kahjumis) | (3) | (25) | (131) | (15) | (174) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | (10) | 0 | 0 | 0 | (10) |
| Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |

miljonites eurodes

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kokku

Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga

305

14

14

21

354

Sissemaksed

0

11

117

14

142

Osalus netokasumis/(-kahjumis)

(3)

(25)

(131)

(15)

(174)

Muud kapitaliosaluse muutused

(10)

0

0

0

(10)

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

292

292

0

0

0

0

20

20

312

312

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes on järgmised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Varad | 460 | 447 |
| Kohustused | (162) | (93) |
| Tulud | 28 | 25 |
| Ülejääk/(Puudujääk) | (167) | (180) |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Varad

460

447

Kohustused

(162)

(93)

Tulud

28

25

Ülejääk/(Puudujääk)

(167)

(180)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa Liidu finantsasutus, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot.

| miljonites eurodes |
| --- |
| EIF | EIF kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 3 000 | 900 |
| Sissemakstud | (600) | (180) |
| Sissenõudmata | 2 400 | 720 |

miljonites eurodes

EIF

EIF kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

3 000

900

Sissemakstud

(600)

(180)

Sissenõudmata

2 400

720

Ühisettevõte ARTEMIS

Ühisettevõte ARTEMIS

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 3 miljonit eurot.

Ühisettevõte „Clean Sky”

Ühisettevõte „Clean Sky”

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 800 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 5 miljonit eurot.

Ühisettevõte ENIAC

Ühisettevõte ENIAC

ENIACi eesmärk on leppida ühiselt kokku teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ENIACis 96,77 %.

2.4   FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Tagatisfond | 1 475 | 1 346 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Riskikapitali tehingud | 134 | 137 |
| ETFi käivitusprogramm | 234 | 199 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 111 | 102 |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond | 69 | 20 |
| Üleilmne Energiatõhususe ja Taastuvenergia Fond (GEEREF) | 38 | 56 |
| Mikrokrediidirahastu „Progress” | 18 | 14 |
| Muud investeeringud | 5 | 1 |
| Kokku | 2 272 | 2 063 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Tagatisfond

1 475

1 346

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

Riskikapitali tehingud

134

137

ETFi käivitusprogramm

234

199

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

111

102

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond

69

20

Üleilmne Energiatõhususe ja Taastuvenergia Fond (GEEREF)

38

56

Mikrokrediidirahastu „Progress”

18

14

Muud investeeringud

5

1

Kokku

2 272

2 063

2.4.1   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi netovara
   (3)

Tagatisfondi netovara

3

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Müügivalmis varad | 1 174 | 1 154 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 302 | 193 |
| Varad kokku | 1 476 | 1 347 |
| Kohustused kokku | (1) | (1) |
| Netovara | 1 475 | 1 346 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Müügivalmis varad

1 174

1 154

Raha ja raha ekvivalendid

302

193

Varad kokku

Varad kokku

1 476

1 347

Kohustused kokku

Kohustused kokku

(1)

(1)

Netovara

Netovara

1 475

1 475

1 346

1 346

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral ning mida võib seetõttu lugeda pikaajaliseks investeeringuks. Selle tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 83 % müügivalmis varadest on lõpptähtajaga vahemikus 1–10 aastat. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest.

2.4.2   
  Muud pikaajalised müügivalmis varad

Muud pikaajalised müügivalmis varad

Need on investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

| miljonites eurodes |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 28 380 | 900 |
| Sissemakstud | (6 199) | (188) |
| Sissenõudmata | 22 181 | 712 |

miljonites eurodes

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

28 380

900

Sissemakstud

(6 199)

(188)

Sissenõudmata

22 181

712

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab Euroopa Investeerimispank ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

Riskikapitali tehingute

ETFi käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, mitmeaastast programmi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tehnosiirde katseprojekte. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammi ning VKEde rahastamisvahendiga seoses kulukohustustega seotud 126 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud.

ETFi käivitusprogramm

Selles rubriigis on kajastatud ka Euroopa Kagu-Euroopa Fond, mis on muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (eurofond). Fondi üldine eesmärk on edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamist.

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi (varasema nimega Kagu-Euroopa Energiatõhususe Fond) üldine eesmärk on suurendada energiatõhusust ja edendada taastuvenergiat Kagu-Euroopas, pakkudes partnerluses finantsasutustega ja otsese rahastamise kaudu ettevõtetele ja majapidamistele sihtotstarbelist rahastamist. Üleilmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) on uus innovaatiline fond, mis pakub üleilmset riskikapitali energiatõhususe ja taastuvenergia projektidesse tehtavate erasektori investeeringute kaudu arenguriikides ja üleminekumajandusega riikides.

Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi

Üleilmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF)

2.5   FINANTSVARA: PIKAAJALISED LAENUD

FINANTSVARA: PIKAAJALISED LAENUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud | 2.5.1 | 170 | 162 |
| Laenatud vahenditest antud laenud | 2.5.2 | 41 230 | 11 478 |
| Kokku | 41 400 | 11 640 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud

2.5.1

2.5.1

170

162

Laenatud vahenditest antud laenud

2.5.2

2.5.2

41 230

11 478

Kokku

41 400

11 640

2.5.1   
  Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Eritingimustega laenud | ESTÜ eluasemelaenud | Kokku |
| Kokku 31.12.2010 seisuga | 140 | 22 | 162 |
| Uued laenud | 31 | 0 | 31 |
| Tagasimaksed | (17) | (5) | (22) |
| Vahetuskursierinevused | (4) | — | (4) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 1 | 2 | 3 |
| Kokku 31.12.2011 seisuga | 151 | 19 | 170 |

miljonites eurodes

Eritingimustega laenud

ESTÜ eluasemelaenud

Kokku

Kokku 31.12.2010 seisuga

140

22

162

Uued laenud

31

0

31

Tagasimaksed

(17)

(5)

(22)

Vahetuskursierinevused

(4)

—

(4)

Bilansilise maksumuse muutused

1

2

3

Kokku 31.12.2011 seisuga

151

19

170

Eritingimustega laenud on kolmandate riikidega tehtava koostöö raames antavad soodsa intressimääraga laenud. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73–14,507 %.

2.5.2   
  Laenatud vahenditest antud laenud

Laenatud vahenditest antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makro-majanduslik finantsabi | Euratom | Makse-bilansi toetamise mehhanism | Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2010 seisuga | 503 | 469 | 12 246 | — | 264 | 13 482 |
| Uued laenud | 126 | — | 1 350 | 28 000 | — | 29 476 |
| Tagasimaksed | (36) | (20) | (2 000) | — | — | (2 056) |
| Vahetuskursierinevused | — | — | — | — | 6 | 6 |
| Bilansilise maksumuse muutused | 2 | 2 | 29 | 344 | (4) | 373 |
| Kokku 31.12.2011 seisuga | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 5 | — | — | — | 46 | 51 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 220 | 41 230 |

miljonites eurodes

Makro-majanduslik finantsabi

Euratom

Makse-bilansi toetamise mehhanism

Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2010 seisuga

503

469

12 246

—

264

13 482

Uued laenud

126

—

1 350

28 000

—

29 476

Tagasimaksed

(36)

(20)

(2 000)

—

—

(2 056)

Vahetuskursierinevused

—

—

—

—

6

6

Bilansilise maksumuse muutused

2

2

29

344

(4)

373

Kokku 31.12.2011 seisuga

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

5

5

—

—

—

—

—

—

46

46

51

51

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

220

220

41 230

41 230

Nende summade märkimisväärne suurenemine tuleneb 2011. aasta jooksul välja makstud EFSMi laenudest ning see peegeldub ka ELi võetud laenude suurenemises (vt lisa 2.16). Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.16

7

2.6   PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Liikmesriigid | 268 | 14 |
| Laenud ESTÜ töötajatele | 7 | 9 |
| Tagatised ja hoiused | 11 | 14 |
| Muud | 3 | 3 |
| Kokku | 289 | 40 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Liikmesriigid

268

14

Laenud ESTÜ töötajatele

7

9

Tagatised ja hoiused

11

14

Muud

3

3

Kokku

289

40

Eespool toodud nõuetest seondub 273 miljonit eurot (2010. aastal 14 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega. Liikmesriikide vastu olevate pikaajaliste nõuete märkimisväärne suurenemine seondub täitmata raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise otsustega EAGFi ja maaelu arengu valdkonnas. Need summad nõutakse teatavatele liikmesriikidele antud finantsabi raames 2012. ja 2013. aastal sisse seitsme osamaksena. 2013. aastal sissenõutavad summad on kajastatud eespool esitatud tabelis, 2012. aastal sissenõutavad summad aga lühiajaliste nõuete all (vt lisa 2.11.1).

2.11.1

2.7   PIKAAJALISED EELMAKSED

PIKAAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Eelmaksed | 2.7.1 | 40 625 | 40 298 |
| Ettemakstud kulud | 2.7.2 | 4 098 | 3 820 |
| Pikaajalised eelmaksed kokku | 44 723 | 44 118 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Eelmaksed

2.7.1

2.7.1

40 625

40 298

Ettemakstud kulud

2.7.2

2.7.2

4 098

3 820

Pikaajalised eelmaksed kokku

44 723

44 118

2.7.1   
  Eelmaksed

Eelmaksed

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana; saldo on väljendatud pikaajalisena.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa Komisjon teatavatel juhtudel nõuab abisaajatelt ettemaksete (eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nominaalväärtus ja jooksev väärtus. Nominaalväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1 330 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 1 083 miljonit eurot (2010. aastal vastavalt 1 227 miljonit eurot ja 1 059 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2011. aastal väljamakstud eelmaksete kogusumma oli 3,3 miljardit eurot (2010. aastal 3,2 miljardit eurot). See fond on Euroopa Liidust eraldiseisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud (vt lisa 11.2.3).

11.2.3

PIKAAJALISED EELMAKSED

PIKAAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise liik | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 219 | 1 695 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 774 | 620 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 697 | 441 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 37 249 | 37 055 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 686 | 487 |
| Pikaajalised eelmaksed kokku | 40 625 | 40 298 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise liik

31.12.2011

31.12.2010

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 219

1 695

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

774

620

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

697

441

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

37 249

37 055

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

686

487

Pikaajalised eelmaksed kokku

40 625

40 298

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF), Sotsiaalfondi (ESF), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Ühtekuuluvusfondi ja Kalandusfondiga. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

Eelmaksete arengut tähelepanelikumalt uurides on näha, et nende kasvutempo kiirenes 2007.-2009. aastal, mis langeb kokku 2007.-2013. aasta programmitöö perioodi algusaastatega. Sel perioodil alustati uusi programme ja meetmeid ning sellest tulenevalt andis komisjon eelmaksete näol ka toetust. 2011. aastal eelmaksete tase esmakordselt vähenes. See suundumus kinnitab, et 2007.-2013. aasta finantsraamistiku algusaastatel täheldatud suurenemine on tavapärane areng, mis on mitmeaastaste programmide raames kulutuste tegemisele iseloomulik. Täpsemalt vähenes eelmaksete kogusumma 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes 1,5 % ehk 743 miljoni euro võrra. Selline areng tuleneb peamiselt lühiajalistest summadest, mis on seotud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmisega (vt lisa 2.12.1). Vähenemist tasakaalustab siiski ettemakstud kulude suurenemine, mis on tingitud uute varade kajastamisest seoses abikavade ettemaksetega, mille komisjon liikmesriikidele tagasi maksis (vt allpool).

2.12.1

2.7.2   
  Ettemakstud kulud

Ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finantskorraldusvahendid | 3 378 | 3 820 |
| Abikavad | 720 | — |
| Kokku | 4 098 | 3 820 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Finantskorraldusvahendid

3 378

3 820

Abikavad

720

—

Kokku

4 098

3 820

Ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide (2007-2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, tagatiste või omakapitali investeerinute vormis), mis on loodud ja mida hallatakse liikmesriigi vastutusel. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka tavapärased eelmaksed) ja seega käsitletakse neid komisjoni bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Seetõttu on iga aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt nende vahendite kasutamise kohta saadud teabele.

Lisaks finantskorraldusvahendite kaasamisele oma 2010. aasta bilanssi analüüsis komisjon ka sarnaseid kavasid, mille raames tehakse liikmesriikidele ettemakseid. Ta nõudis liikmesriikidelt teavet mitmesuguste abikavade (riigiabi, EAGFi turumeetmed) raames saadud ettemaksete ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist saadud toetuste kasutamise kohta. 2010. aasta lõpus ei olnud siiski liikmesriikidelt saadud piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud komisjonil anda 31. detsembri 2010. aasta seisuga tasaarvestamata summade kohta usaldusväärne hinnang. Praegune teave näitab, et tegemist ei oleks olnud oluliste summadega. 2011. aasta jooksul jätkatud töö tulemusena on komisjonil nüüd võimalik liikmesriikidelt kogutud teabele tuginedes neid tasaarvestamata ettemakseid paremini hinnata. Sellest tulenevalt on komisjoni 31. detsembri 2011. aasta seisuga bilansis nüüd kajastatud vara, mis jaguneb pikaajaliseks (720 miljonit eurot, vt eespool) ja lühiajaliseks (1 792 miljonit eurot, vt lisa 2.12.2) vastavalt sellele, millal ettemakset oodatavalt kasutatakse. Kõnealuse vara kajastamisega kaasneb 2011. aasta kulude vähendamine sama summa võrra.

2.12.2

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

2.8   VARUD

VARUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 78 | 71 |
| Muud | 16 | 20 |
| Kokku | 94 | 91 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

31.12.2011

31.12.2010

Teadusotstarbelised materjalid

78

71

Muud

16

20

Kokku

94

91

2.9   FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

Müügivalmis finantsvarasid ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt.

MÜÜGIVALMIS VARA

MÜÜGIVALMIS VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 463 | 1 283 |
| BUFI investeeringud | 1 358 | 515 |
| Riskijagamisrahastu | 547 | 419 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 97 | 111 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 151 | — |
| Muud | 3 | 3 |
| Kokku | 3 619 | 2 331 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Likvideeritav ESTÜ

1 463

1 283

BUFI investeeringud

1 358

515

Riskijagamisrahastu

547

419

TEN-T projektide laenutagamisvahend

97

111

Euroopa Kemikaaliamet

151

—

Muud

3

3

Kokku

3 619

2 331

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis investeeringud eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2012. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 481 miljonit eurot (2010. aastal 294 miljonit eurot).

Kuigi nii riskijagamisrahastu kui ka üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide laenutagamisvahendi raames on soetatud varasid (vt ka lisa 5.1.2), tuleneb eelmise aastaga võrreldes toimunud suur kasv peamiselt suuremas mahus ajutiste trahvisummade laekumisest selleks spetsiaalselt ettenähtud fondi (BUFI), mida haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Enne 2010. aastat oleks neid summasid hoitud spetsiaalsetel pangakontodel - vt lisa 2.13.2, piirangutega raha.

5.1.2

2.13.2

2.10   FINANTSVARA: LÜHIAJALISED LAENUD

FINANTSVARA: LÜHIAJALISED LAENUD

Nende summade näol on peamiselt tegemist laenudega, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.5.2). Eelmisel aastal kajastati siin 2 miljardi euro suurune summa seoses maksebilansi toetamise mehhanismi raames Ungarile antud laenuga, mis maksti tagasi 2011. aasta detsembris. Samuti on siin rubriigis kajastatud tähtajalised hoiused summas 51 miljonit eurot, mis peamiselt seonduvad Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusega.

2.5.2

2.11   MUUD NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

MUUD NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Lühiajalised nõuded | 2.11.1 | 6 189 | 6 786 |
| Mitmesugused nõuded | — | 21 | 20 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.11.2 | 3 267 | 4 525 |
| Kokku | 9 477 | 11 331 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Lühiajalised nõuded

2.11.1

2.11.1

6 189

6 786

Mitmesugused nõuded

—

21

20

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.11.2

2.11.2

3 267

4 525

Kokku

9 477

11 331

Esitatud kogusumma sisaldab hinnangulist 8 955 miljoni euro (2010. aastal 11 009 miljoni euro) suurust mittekaubanduslike tehingutega seonduvat summat.

2.11.1   
  Lühiajalised nõuded

Lühiajalised nõuded

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kontorühm | 31.12.2011 seisuga | 31.12.2010 seisuga |
| Brutosumma | Alla-hindamine | Puhas-väärtus | Brutosumma | Alla-hindamine | Puhas-väärtus |
| Kliendid | 379 | (94) | 285 | 207 | (79) | 128 |
| Trahvid | 3 369 | (244) | 3 125 | 4 584 | (406) | 4 178 |
| Liikmesriigid | 4 243 | (1 550) | 2 693 | 4 011 | (1 625) | 2 386 |
| Muu | 89 | (3) | 86 | 96 | (2) | 94 |
| Kokku | 8 080 | (1 891) | 6 189 | 8 898 | (2 112) | 6 786 |

miljonites eurodes

Kontorühm

31.12.2011 seisuga

31.12.2010 seisuga

Brutosumma

Alla-hindamine

Puhas-väärtus

Brutosumma

Alla-hindamine

Puhas-väärtus

Kliendid

379

(94)

285

207

(79)

128

Trahvid

3 369

(244)

3 125

4 584

(406)

4 178

Liikmesriigid

4 243

(1 550)

2 693

4 011

(1 625)

2 386

Muu

89

(3)

86

96

(2)

94

Kokku

8 080

(1 891)

6 189

8 898

(2 112)

6 786

Kliendid

Kliendid

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on eelarveaasta lõpu seisuga kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamatupidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla.

Trahvid

Trahvid

Siin on kajastatud komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutavad summad. Nende nõuetega seoses oli 31. detsembri 2011. aasta seisuga saadud tasumata trahvide katteks kokku 3 012 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2010. aastal 2 585 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 209 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2011.

Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| EAGFi ja maaelu arengu nõuded |
| EAGF | 1 439 | 1 130 |
| EAFRD | 23 | — |
| TRDI | 37 | 19 |
| SAPARD | 142 | 146 |
| Allahindlus | (771) | (814) |
| Kokku | 870 | 481 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 41 | 46 |
| Omavahendid |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 29 | 81 |
| B-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 1 263 | 1 285 |
| Allahindlus | (779) | (811) |
| Muud | 114 | 391 |
| Kokku | 627 | 946 |
| Muud nõuded liikmesriikidele |
| Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed | 963 | 561 |
| Muud | 192 | 352 |
| Kokku | 1 155 | 913 |
| Kokku | 2 693 | 2 386 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGF

1 439

1 130

EAFRD

23

—

TRDI

37

19

SAPARD

142

146

Allahindlus

(771)

(814)

Kokku

870

481

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

41

41

46

46

Omavahendid

Omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

29

81

B-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

1 263

1 285

Allahindlus

(779)

(811)

Muud

114

391

Kokku

627

946

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele

Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed

963

561

Muud

192

352

Kokku

1 155

913

Kokku

2 693

2 386

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Sellesse punkti kuulvad peamiselt EAGFi abisaajate 31. detsembri 2011. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

2.11.2   
  Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Viitlaekumised | 2 952 | 3 445 |
| Ettemakstud kulud | 296 | 1 061 |
| Muud | 19 | 19 |
| Kokku | 3 267 | 4 525 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Viitlaekumised

2 952

3 445

Ettemakstud kulud

296

1 061

Muud

19

19

Kokku

3 267

4 525

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Omavahendid | 2 644 | 2 657 |
| Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) | 111 | 72 |
| EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused | — | 520 |
| Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid | 16 | 43 |
| Muud viitlaekumised | 181 | 153 |
| Viitlaekumised kokku | 2 952 | 3 445 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Omavahendid

2 644

2 657

Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets)

111

72

EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused

—

520

Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid

16

43

Muud viitlaekumised

181

153

Viitlaekumised kokku

2 952

3 445

Ettemakstud kulude märkimisväärne vähenemine tuleneb peamiselt selliste vahendite suhtes kohaldatava raamatupidamisliku käsitlusviisi parandamisest, mille liikmesriigid olid finantskorraldusvahenditesse üle kandnud, kuid mida ei olnud eelarveaasta lõpu seisuga veel komisjonile deklareeritud või komisjoni poolt hüvitatud. Need summad arvatakse nüüd maha neist kumuleerunud kuludest, millega need seonduvad.

Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viivisetulu, pangaintresse ja eelmaksete intresse.

2.12   LÜHIAJALISED EELMAKSED

LÜHIAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Eelmaksed | 2.12.1 | 8 089 | 9 123 |
| Ettemakstud kulud | 2.12.2 | 2 918 | 955 |
| Lühiajalised eelmaksed kokku | 11 007 | 10 078 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Eelmaksed

2.12.1

2.12.1

8 089

9 123

Ettemakstud kulud

2.12.2

2.12.2

2 918

955

Lühiajalised eelmaksed kokku

11 007

10 078

2.12.1   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise liik | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 3 048 | 3 038 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 3 037 | 2 368 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 330 | 536 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 761 | 2 177 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 803 | 894 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 110 | 110 |
| Lühiajalised eelmaksed kokku | 8 089 | 9 123 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise liik

31.12.2011

31.12.2010

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 048

3 038

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 037

2 368

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

330

536

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

761

2 177

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

803

894

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

110

110

Lühiajalised eelmaksed kokku

8 089

9 123

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega tuleneb märkimisväärsest edasiminekust 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi lõpetamisel (peamiselt maaelu arengu fond, regionaalarengu fond ja ühtekuuluvusfond). Kuigi 2011. aastal tehti eelmaksete osamakseid uute projektide jaoks (ajavahemikuga 2007-2013 seonduvad programmid), liigitati need pikaajaliste varade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.7.

2.7

2.12.2   
  Ettemakstud kulud

Ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finantskorraldusvahendid | 1 126 | 955 |
| Abikavad | 1 792 | — |
| Kokku | 2 918 | 955 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Finantskorraldusvahendid

1 126

955

Abikavad

1 792

—

Kokku

2 918

955

Nagu lisas 2.7.2 selgitatud, seonduvad need summad 2007.-2013. aasta ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide raames liikmesriikidele tehtud maksetega, mis on ette nähtud abisaajatele ette makstud summade hüvitamiseks, kuid mida ei oldud eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutatud. Eespool esitatud summasid kasutatakse oodatavalt 2012. aasta jooksul.

2.7.2

2.13   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Piiranguteta raha: |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | 7 450 | 10 123 |
| Arveldusarved | 1 099 | 1 150 |
| Avansikontod | 43 | 39 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | (5) | 1 |
| Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid | 2 028 | 1 670 |
| Kokku | 10 615 | 12 983 |
| Piirangutega raha | 8 320 | 9 080 |
| Kokku | 18 935 | 22 063 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Piiranguteta raha:

Piiranguteta raha

Kontod riigikassades ja keskpankades

7 450

10 123

Arveldusarved

1 099

1 150

Avansikontod

43

39

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

(5)

1

Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid

2 028

1 670

Kokku

10 615

12 983

Piirangutega raha

Piirangutega raha

8 320

8 320

9 080

9 080

Kokku

18 935

22 063

2.13.1   
  Piiranguteta raha

Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Lühiajaliste hoiustena kajastatud summad seonduvad peamiselt rahaliste vahenditega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil. Eelarveaasta lõpu seisuga oli kulukohustustega seotud 118 miljonit eurot, mida teised osapooled ei olnud veel kasutusse võtnud.

2.13.2   
  Piirangutega raha

Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisas 5.2.

5.2

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.14   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Töötajate pensionid | 30 617 | 32 801 |
| Muude isikute pensionid | 777 | 840 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 3 441 | 3 531 |
| Kokku | 34 835 | 37 172 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Töötajate pensionid

30 617

32 801

Muude isikute pensionid

777

840

Ühine ravikindlustusskeem

3 441

3 531

Kokku

34 835

37 172

2.14.1   
  Töötajate pensionid

Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nende kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2011. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud aktuaarsed eeldused olid järgmised:

| Aktuaarsed eeldused | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| Nominaalne diskontomäär | 4,9 % | 4,6 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,8 % | 2,1 % |
| Tegelik diskontomäär | 3,0 % | 2,4 % |
| Abielu tõenäosus: mees/naine | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus | 0 % | 0 % |
| 2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel | Jah | Jah |

Aktuaarsed eeldused

31.12.2011

31.12.2010

Nominaalne diskontomäär

4,9 %

4,6 %

Oodatav inflatsioonimäär

1,8 %

2,1 %

Tegelik diskontomäär

3,0 %

2,4 %

Abielu tõenäosus: mees/naine

84 %/38 %

84 %/38 %

Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus

0 %

0 %

2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel

Jah

Jah

Pensionikohustuste märkimisväärne vähenemine on selgitatav kohaldatava kontomäära olulise suurenemisega, mis andis tulemuseks suure aktuaarse aastakasumi.

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Töötajate pensioni-kohustused | Ravikindlustus |
| Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga | 36 639 | 3 791 |
| Teeninduskulud/tavapärased kulud | 1 255 | 169 |
| Intressikulud | 1 716 | 180 |
| Makstud hüvitised | (1 187) | (112) |
| Aktuaarne kasum | (4 226) | (317) |
| Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus | 36 | 0 |
| Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 34 233 | 3 711 |
| Pensioni koefitsiendist tulenevad kohustused | 834 | puudub |
| Pensionidelt kinnipeetud maksud | (4 450) | puudub |
| Skeemi varad | 0 | (270) |
| Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 30 617 | 3 441 |

miljonites eurodes

Töötajate pensioni-kohustused

Ravikindlustus

Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga

36 639

3 791

Teeninduskulud/tavapärased kulud

1 255

169

Intressikulud

1 716

180

Makstud hüvitised

(1 187)

(112)

Aktuaarne kasum

(4 226)

(317)

Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus

36

0

Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

34 233

3 711

Pensioni koefitsiendist tulenevad kohustused

834

puudub

Pensionidelt kinnipeetud maksud

(4 450)

puudub

Skeemi varad

0

(270)

Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga

30 617

30 617

3 441

3 441

2.14.2   
  Muude isikute pensionid

Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduv kohustus. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.14.3   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 3 711 miljonit eurot ja netosumma saamiseks on skeemi varad (270 miljonit eurot) sellest brutokohustusest maha arvatud. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel.

2.15   PIKAAJALISED ERALDISED

PIKAAJALISED ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga | Täienda-vad eraldised | Kasuta-mata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 306 | 95 | (29) | (4) | 0 | 0 | 368 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 905 | 0 | 0 | (8) | (29) | 137 | 1 005 |
| Finants-eraldised | 86 | 41 | 0 | 0 | (30) | 3 | 100 |
| Muud | 20 | 4 | (2) | 0 | 0 | 0 | 22 |
| Kokku | 1 317 | 140 | (31) | (12) | (59) | 140 | 1 495 |

miljonites eurodes

Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga

Täienda-vad eraldised

Kasuta-mata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Kohtuasjad

306

95

(29)

(4)

0

0

368

Tuumarajatiste likvideerimine

905

0

0

(8)

(29)

137

1 005

Finants-eraldised

86

41

0

0

(30)

3

100

Muud

20

4

(2)

0

0

0

22

Kokku

1 317

140

(31)

(12)

(59)

140

1 495

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Suurem osa neist seonduvad eelarveaasta lõpu seisuga pooleli olnud kohtuasjadega, mis on seotud EAGFi kulude finantskorrektsioonidega ja põllumajanduskuludega seotud muude kohtuasjadega.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud finantsaruannetes kajastatava eraldise summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see hinnang seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala nullkupongvahetuskursi kõverat). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses tagatistega, mis anti 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” raames, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

2.16   PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Pikaajalised võetud laenud | 2.16.1 | 41 200 | 11 445 |
| Tagatisfondi elimineerimine (4) | 2.4.1 | (21) | — |
| Kokku | 41 179 | 11 445 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Pikaajalised võetud laenud

2.16.1

2.16.1

41 200

11 445

Tagatisfondi elimineerimine (4)

4

2.4.1

2.4.1

(21)

—

Kokku

41 179

11 445

2.16.1   
  Long-term borrowings

Long-term borrowings

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makro-majanduslik finantsabi | Euratom | Makse-bilansi toetamise mehhanism | Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism | Likvi-deeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2010 seisuga | 503 | 469 | 12 246 | 0 | 231 | 13 449 |
| Uued võetud laenud | 126 | 0 | 1 350 | 28 000 | 0 | 29 476 |
| Tagasimaksed | (36) | (20) | (2 000) | 0 | 0 | (2 056) |
| Vahetuskursierinevused | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| Bilansilise maksumuse muutused | 2 | 2 | 29 | 344 | (1) | 376 |
| Kokku 31.12.2011 seisuga | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 5 | 0 | 0 | 0 | 46 | 51 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 190 | 41 200 |

miljonites eurodes

Makro-majanduslik finantsabi

Euratom

Makse-bilansi toetamise mehhanism

Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism

Likvi-deeritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2010 seisuga

503

469

12 246

0

231

13 449

Uued võetud laenud

126

0

1 350

28 000

0

29 476

Tagasimaksed

(36)

(20)

(2 000)

0

0

(2 056)

Vahetuskursierinevused

0

0

0

0

6

6

Bilansilise maksumuse muutused

2

2

29

344

(1)

376

Kokku 31.12.2011 seisuga

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

5

5

0

0

0

0

0

0

46

46

51

51

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

190

190

41 200

41 200

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidu võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 41 011 miljonit eurot (2010. aastal 13 211 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele. Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

7

2.17   MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Kapitalirendi võlad | 1 603 | 1 672 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 367 | 382 |
| Muud | 89 | 50 |
| Kokku | 2 059 | 2 104 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Kapitalirendi võlad

1 603

1 672

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

367

382

Muud

89

50

Kokku

2 059

2 104

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.18   LÜHIAJALISED ERALDISED

LÜHIAJALISED ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga | Täien-davad eraldised | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümber-paigutused pika-ajaliste vahendite alt | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 29 | 11 | (18) | (5) | 0 | 0 | 17 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 21 | 0 | 0 | (21) | 29 | 0 | 29 |
| Finantseraldised | 140 | 27 | (2) | (33) | 30 | 3 | 165 |
| Muud | 24 | 56 | (1) | (20) | 0 | 0 | 59 |
| Kokku | 214 | 94 | (21) | (79) | 59 | 3 | 270 |

miljonites eurodes

Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga

Täien-davad eraldised

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümber-paigutused pika-ajaliste vahendite alt

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Kohtuasjad

29

11

(18)

(5)

0

0

17

Tuumarajatiste likvideerimine

21

0

0

(21)

29

0

29

Finantseraldised

140

27

(2)

(33)

30

3

165

Muud

24

56

(1)

(20)

0

0

59

Kokku

214

94

(21)

(79)

59

3

270

Siia rubriiki kuulub see osa eraldistest, mille maksetähtaeg on lühem kui aasta.

2.19   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud (vt lisa 2.16), mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg ei ületa 12 kuud.

2.16

2.20   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 2.20.1 | 81 | 78 |
| Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused | 2.20.2 | 22 211 | 17 615 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | — | 100 | 97 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 2.20.3 | 69 081 | 66 739 |
| Kokku | 91 473 | 84 529 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

2.20.1

2.20.1

81

78

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

2.20.2

2.20.2

22 211

17 615

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

—

100

97

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

2.20.3

2.20.3

69 081

66 739

Kokku

91 473

84 529

2.20.1   
  Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Kapitalirendi kohustused | 66 | 65 |
| Muud | 15 | 13 |
| Kokku | 81 | 78 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Kapitalirendi kohustused

66

65

Muud

15

13

Kokku

81

78

2.20.2   
  Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liik | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Liikmesriigid | 22 200 | 17 035 |
| Tarnijad ja muud | 1 511 | 1 292 |
| Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed | (1 500) | (712) |
| Kokku | 22 211 | 17 615 |

miljonites eurodes

Liik

31.12.2011

31.12.2010

Liikmesriigid

22 200

17 035

Tarnijad ja muud

1 511

1 292

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

(1 500)

(712)

Kokku

22 211

17 615

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja veel tegemata ettemaksetena”. Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, otsustati netosumma kajastada lühiajalise kohustusena.

Liikmesriigid

Liikmesriigid

Siin esitatud summadest kõige olulisemad seonduvad struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotlustega (5,8 miljardit eurot ESFi ja 14 miljardit eurot ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul).

Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis kuuluvad tasumisele avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele (nt Euroopa Arengufond).

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mida ei loetud rahastamiskõlblikuks. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast, mis vastab eelarveaasta lõpu seisuga veel maksmata ettemakstavatele kuludele (1 miljard eurot).

2.20.3   
  Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Kumuleerunud kulud | 68 577 | 66 326 |
| Ettemakstud tulu | 490 | 407 |
| Konsolideeritud üksustega seonduvad summad | 14 | 6 |
| Kokku | 69 081 | 66 739 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Kumuleerunud kulud

68 577

66 326

Ettemakstud tulu

490

407

Konsolideeritud üksustega seonduvad summad

14

6

Kokku

69 081

66 739

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Põllumajandus ja maaelu areng: |
| EAGF: Kulud 16. oktoobrist 31. detsembrini | 33 774 | 33 015 |
| EAGF: Otsetoetused | 10 701 | 10 703 |
| EAGF: Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 224 | 400 |
| EAGF: Muud | 23 | (303) |
| EAFRD | 12 127 | 10 792 |
| Kokku | 56 849 | 54 607 |
| Struktuurimeetmed: |
| EKF | 56 | 116 |
| ERF ja Ühtekuuluvusfond | 4 791 | 4 894 |
| ISPA | 172 | 74 |
| ESF | 1 687 | 2 182 |
| Kokku | 6 706 | 7 266 |
| Muud kumuleerunud kulud: |
| Teadus- ja arendustegevus | 1 157 | 1 267 |
| Muud | 3 865 | 3 186 |
| Kokku | 5 022 | 4 453 |
| Kumuleerunud kulud kokku | 68 577 | 66 326 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Põllumajandus ja maaelu areng:

Põllumajandus ja maaelu areng:

EAGF: Kulud 16. oktoobrist 31. detsembrini

33 774

33 015

EAGF: Otsetoetused

10 701

10 703

EAGF: Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

224

400

EAGF: Muud

23

(303)

EAFRD

12 127

10 792

Kokku

56 849

54 607

Struktuurimeetmed:

Struktuurimeetmed:

EKF

56

116

ERF ja Ühtekuuluvusfond

4 791

4 894

ISPA

172

74

ESF

1 687

2 182

Kokku

6 706

7 266

Muud kumuleerunud kulud:

Muud kumuleerunud kulud:

Teadus- ja arendustegevus

1 157

1 267

Muud

3 865

3 186

Kokku

5 022

4 453

Kumuleerunud kulud kokku

68 577

66 326

Ettemakstud tulu suur summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga tulenes kahe liikmesriigi 2011. aastal tehtud omavahendite osamaksude ettemaksetest.

NETOVARA JA RESERVID

NETOVARA JA RESERVID

2.21   RESERVID

RESERVID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Õiglase väärtuse reserv | (108) | (61) |
| Muud reservid: |
| Tagatisfond | 1 911 | 1 746 |
| Ümberhindlusreserv | 57 | 57 |
| Muud | 1 748 | 1 742 |
| Kokku | 3 716 | 3 545 |
| Kokku | 3 608 | 3 484 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Õiglase väärtuse reserv

(108)

(108)

(61)

(61)

Muud reservid:

Tagatisfond

1 911

1 746

Ümberhindlusreserv

57

57

Muud

1 748

1 742

Kokku

3 716

3 545

Kokku

3 608

3 484

2.21.1   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu. 2011. aastal vähendati õiglase väärtuse reservi õiglase väärtuse kumuleerunud vähenemise tulemusena 24 miljoni euro võrra, mis kajastati tulemiaruandes seoses müügivalmis varadega.

Eelarveaasta lõpu seisuga on õiglase väärtuse reservis kajastatud 87 miljoni euro suuruses summas õiglase väärtuse vähenemisi, mis seonduvad ELi hoitavate Kreeka valitsuse võlakirjadega (nimiväärtuses 129 miljonit eurot). Siiski tuleb märkida, et need võlakirjad vahetati 2012. aasta alguses uute võlakirjade vastu, mille tingimused on sarnased, kuid mida erasektori osaluse suhtes rakendatud võla restruktureerimine ei puuduta. Selle tulemusel maksti kõik summad, mis kuulusid tagasimaksmisele 20. märtsil 2012 (39 miljonit eurot) ja 18. mail (15,7 miljonit eurot) tagasi täies ulatuses ja tähtaegselt. Täpsem teave finantsvarade õiglase väärtuse arvestamise kohta on esitatud lisas 1.5.5.

1.5.5

2.21.2   
  Muud reservid

Muud reservid

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 2.4.1. See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.4.1

Ümberhindlusreserv

Ümberhindlusreserv

Selles reservis on kajastatud teatavate komisjonile kuuluvate hoonete ja maa ümberhindlus, mis on tehtud enne 2005. aastat.

Muu reserv

Muu reserv

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga. Kõnealune reserv moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.22   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2010. aasta seisuga | 30 931 |
| 2010. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele | 4 539 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 165 |
| Muud muutused reservis | 34 |
| Eelarveaasta tulem (ülejääk) | 1 789 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2011. aasta seisuga kokku | 37 458 |
| Jaotub järgmiselt: |
| Töötajahüvitised | 34 835 |
| Muud summad | 2 623 |

miljonites eurodes

Summa

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2010. aasta seisuga

30 931

30 931

2010. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele

4 539

Muutused tagatisfondi reservis

165

Muud muutused reservis

34

Eelarveaasta tulem (ülejääk)

1 789

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2011. aasta seisuga kokku

37 458

Jaotub järgmiselt:

Jaotub järgmiselt:

Töötajahüvitised

34 835

Muud summad

2 623

Kõnealuse summa näol on tegemist selle osaga komisjoni kuni 31. detsembrini 2011 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning rahastada aasta N+1 eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Põhimõtteliselt makstakse ainult töötajahüvitiste kohustused, mis komisjonil on oma töötajate ees, välja pikema perioodi jooksul; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamist iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Lühiajalised kohustused: 2012. aastal tasumisele kuuluvad summad | 1 335 |
| Pikaajalised kohustused: pärast 2012. aastat tasumisele kuuluvad summad | 33 500 |
| Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2011 seisuga kokku | 34 835 |

miljonites eurodes

Summa

Lühiajalised kohustused: 2012. aastal tasumisele kuuluvad summad

1 335

Pikaajalised kohustused: pärast 2012. aastat tasumisele kuuluvad summad

33 500

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2011 seisuga kokku

34 835

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

3.1   TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Tulu omavahenditest: | 3.1.1 | | |
| Kogurahvatulu põhised omavahendid | | 88 442 | 91 178 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 14 763 | 12 517 |
| Traditsioonilised omavahendid: | | | |
| Tollimaksud | | 16 528 | 16 065 |
| Suhkrumaksud | | 161 | 150 |
| Traditsioonilised omavahendid kokku | | 16 689 | 16 215 |
| Eelarve korrigeerimine | 3.1.2 | 4 533 | 2 135 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 250 | 283 |
| Kokku | | 124 677 | 122 328 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Tulu omavahenditest:

3.1.1

3.1.1

Kogurahvatulu põhised omavahendid

88 442

91 178

Käibemaksupõhised omavahendid

14 763

12 517

Traditsioonilised omavahendid:

Tollimaksud

16 528

16 528

16 065

16 065

Suhkrumaksud

161

161

150

150

Traditsioonilised omavahendid kokku

16 689

16 215

Eelarve korrigeerimine

3.1.2

3.1.2

4 533

2 135

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

250

283

Kokku

124 677

122 328

3.1.1   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Omavahendid on ELi põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigi tagasimakse) ning Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Tuleb märkida, et komisjoni kontrollkäigud ja Kontrollikoja auditid on esile toonud Belgia kontrolli ja heakskiitmise ning raamatupidamissüsteemides mõned puudused, mis avaldavad mõju traditsiooniliste omavahenditena ELi eelarvesse kantavate summade usaldusväärsusele. Belgia esitatud taotlus (brutosummas) 169 miljoni euro (netosumma 126 miljonit eurot) tagasimaksmiseks on praegu menetluses, sest komisjoni kontole kantud Belgia traditsiooniliste omavahendite korrektsuse suhtes tehtavate täiendavate auditite ja kontrollide tulemused ei ole veel selgunud.

3.1.2   
  Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2010. aasta eelarve ülejääk (4 539 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2011. eelarveaasta tuluga.

3.2   MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Trahvid | 3.2.1 | 868 | 3 077 |
| Põllumajandusmaksud | 3.2.2 | 65 | 25 |
| Kulude sissenõudmine: | 3.2.3 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 76 | 49 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 17 | 11 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 106 | 71 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 3 | — |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 845 | 1 776 |
| Kokku | | 1 047 | 1 907 |
| Tulu haldustegevusest: | 3.2.4 | | |
| Töötajad | | 1 141 | 1 073 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | | 94 | 13 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 119 | 121 |
| Kokku | | 1 354 | 1 207 |
| Mitmesugused põhitegevustulud: | 3.2.5 | | |
| Korrigeerimised/eraldised | | 59 | 157 |
| Kasum vahetuskursierinevustest | | 476 | 460 |
| Muud | | 1 507 | 1 355 |
| Kokku | | 2 042 | 1 972 |
| Kokku | | 5 376 | 8 188 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Trahvid

3.2.1

3.2.1

868

3 077

Põllumajandusmaksud

3.2.2

3.2.2

65

25

Kulude sissenõudmine:

3.2.3

3.2.3

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

76

49

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

17

11

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

106

71

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

3

—

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

845

1 776

Kokku

1 047

1 907

Tulu haldustegevusest:

3.2.4

3.2.4

Töötajad

1 141

1 073

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

94

13

Muu tulu haldustegevusest

119

121

Kokku

1 354

1 207

Mitmesugused põhitegevustulud:

3.2.5

3.2.5

Korrigeerimised/eraldised

59

157

Kasum vahetuskursierinevustest

476

460

Muud

1 507

1 355

Kokku

2 042

1 972

Kokku

5 376

8 188

3.2.1   
  Trahvid

Trahvid

See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud.

3.2.2   
  Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

Kõnealused summad seonduvad peamiselt piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna.

3.2.3   
  Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt üldeelarvest väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel, ning liikmesriikide välja antud sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kuludest abisaajatele. Siin on kajastatud ka eelneva eelarveaasta lõpu viitlaekumiste prognooside muutusi võrreldes aruandeaasta lõpu omadega. ELi kulude sissenõudmine ei kajastu selles rubriigis siiski täies ulatuses, eelkõige selliste oluliste kuluvaldkondade puhul nagu struktuurimeetmed, mille puhul rahastamiskõlbmatute summade tagastamise tagamiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi.

Suurim siin kajastatud summa on 845 miljonit eurot, mis seondub eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega ning koosneb peamiselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF) seonduvast 721 miljonist eurost ja struktuurimeetmetega seonduvast 109 miljonist eurost.

a)   Põllumajandus: EAGF

Põllumajandus: EAGF

Selles rubriigis kirjendatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) eelarveaasta tulud moodustavad 721 miljonit eurot ning koosnevad järgnevast:

| — | eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 686 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 686 miljonit eurot;

| — | pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 35 miljonit eurot; tegemist on liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetega summas 174 miljonit eurot, millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 139 miljoni euro võrra (eelarveaasta lõpu seisuga 991 miljonit eurot, 2010. aasta lõpu seisuga 1 130 miljonit eurot), vt ka lisa 2.11.1. |
| --- | --- |

—

pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 35 miljonit eurot; tegemist on liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetega summas 174 miljonit eurot, millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 139 miljoni euro võrra (eelarveaasta lõpu seisuga 991 miljonit eurot, 2010. aasta lõpu seisuga 1 130 miljonit eurot), vt ka lisa 2.11.1.

2.11.1

b)   Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Selles rubriigis kajastatud struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine moodustas 109 miljonit eurot (2010. aastal 279 miljonit eurot). Ühed peamised siia alamrubriiki kuuluvad summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks summas 127 miljonit eurot, ja viitlaekumiste muutus (suurenemine) eelarveaasta lõpu seisuga summas 28 miljonit eurot (mida tasakaalustab 46 miljoni euro suurune korrektsioon).

Sissenõudekorraldused antakse välja ainult järgmistel juhtudel:

| — | ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast selliste kulude leidmist liikmesriigi nõutavates summades, mis on kantud eeskirju eirates; |
| --- | --- |

—

ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast selliste kulude leidmist liikmesriigi nõutavates summades, mis on kantud eeskirju eirates;

| — | programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi toetuse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi toetuse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab;

| — | programmi lõpetamise järel sissenõutud summade puhul, mis makstakse tagasi pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamise järel sissenõutud summade puhul, mis makstakse tagasi pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist.

Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

3.2.4   
  Tulu haldustegevusest

Tulu haldustegevusest

See tulu tuleneb töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt kahest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

3.2.5   
  Mitmesugused põhitegevustulud

Mitmesugused põhitegevustulud

Kirjendatud summast 535 miljonit eurot (2010. aastal 430 miljonit eurot) on saadud ühinemisläbirääkimisi pidavatelt riikidelt. Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursierinevustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.5). Kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit. Eelarveaasta jooksul saadi vahetuskursierinevustest 94 miljoni euro suurune netokasum (2010. aastal 23 miljonit eurot).

3.5

3.3   HALDUSKULUD

HALDUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Personalikulud | 5 416 | 5 171 |
| Amortisatsioon ja väärtuse langus | 412 | 384 |
| Muud halduskulud | 3 148 | 3 059 |
| Kokku | 8 976 | 8 614 |

miljonites eurodes

2011

2010

Personalikulud

5 416

5 171

Amortisatsioon ja väärtuse langus

412

384

Muud halduskulud

3 148

3 059

Kokku

8 976

8 614

Selles rubriigis on muu hulgas kajastatud 358 miljoni euro suurused kasutusrendiga seonduvad kulud. Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul tasumisele kuuluvad summad on järgmised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| Alla 1 aasta | 1-5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 318 | 1 203 | 790 | 2 311 |
| IT ja muud seadmed | 22 | 35 | 1 | 58 |
| Kokku | 340 | 1 238 | 791 | 2 369 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1-5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

318

1 203

790

2 311

IT ja muud seadmed

22

35

1

58

Kokku

340

1 238

791

2 369

3.4   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Peamised põhitegevuskulud: | 3.4.1 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 10 356 | 10 123 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 4 119 | 4 045 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 766 | 933 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 104 067 | 85 432 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 1 714 | 1 868 |
| Kokku | | 121 022 | 102 401 |
| Muud põhitegevuskulud: | 3.4.2 | | |
| Korrigeerimised/eraldised | | 251 | 68 |
| Kahjum vahetuskursierinevustest | | 382 | 439 |
| Muud | | 2 123 | 856 |
| Kokku | | 2 756 | 1 363 |
| Kokku | | 123 778 | 103 764 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Peamised põhitegevuskulud:

Peamised põhitegevuskulud:

3.4.1

3.4.1

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

10 356

10 123

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

4 119

4 045

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

766

933

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

104 067

85 432

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1 714

1 868

Kokku

121 022

102 401

Muud põhitegevuskulud:

Muud põhitegevuskulud:

3.4.2

3.4.2

Korrigeerimised/eraldised

251

68

Kahjum vahetuskursierinevustest

382

439

Muud

2 123

856

Kokku

2 756

1 363

Kokku

123 778

103 764

Põhitegevuskulude märkimisväärne suurenemine tuleneb koostöös liikmesriikidega toimuvast eelarve täitmisest, mille puhul 2007.-2013. aasta programmitöö perioodiga seonduva tegevuse hoogustumise tulemusena kirjendati 2011. aastal kulusid suuremas mahus. Peamised erinevused esinevad ühtekuuluvuse ja regionaalarengu valdkonnas (19 miljardit eurot). Kuna põhitegevustulud on oma laadilt suhteliselt stabiilsed, siis andis põhitegevuskulude märkimisväärne suurenemine 2011. aastal tulemuseks 2,7 miljardi euro suuruse põhitegevuse puudujäägi.

3.4.1   
  Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

Euroopa Komisjoni põhitegevuskulud hõlmavad finantsraamistiku eri rubriike ja esinevad eri vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Enamiku kulude puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGFi kulud ja mitmesuguste struktuurimeetmete (Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus.

3.4.2   
  Muud põhitegevuskulud

Muud põhitegevuskulud

Kahjum vahetuskursierinevustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

3.6

Teadus- ja arendustegevuse kulud

Teadus- ja arendustegevuse kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Teadusuuringute kulud | 327 | 295 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 145 | 157 |
| Kuluna kajastatud | 472 | 452 |

miljonites eurodes

2011

2010

Teadusuuringute kulud

327

295

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

145

157

Kuluna kajastatud

Kuluna kajastatud

472

472

452

452

3.5   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Dividenditulu | 5 | 1 |
| Intressitulu: |
| Eelmaksetelt | 40 | 42 |
| Hilinenud maksetelt | 89 | 382 |
| Müügivalmis varadelt | 113 | 100 |
| Antud laenudelt | 921 | 394 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 132 | 110 |
| Muud | 5 | 2 |
| Kokku | 1 300 | 1 030 |
| Muu finantstulu: |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 3 | 11 |
| Muud | 178 | 83 |
| Kokku | 181 | 94 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 1 | 1 |
| Kasum vahetuskursierinevustest | 4 | 52 |
| Kokku | 1 491 | 1 178 |

miljonites eurodes

2011

2010

Dividenditulu

Dividenditulu

5

5

1

1

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksetelt

40

42

Hilinenud maksetelt

89

382

Müügivalmis varadelt

113

100

Antud laenudelt

921

394

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

132

110

Muud

5

2

Kokku

1 300

1 030

Muu finantstulu:

Muu finantstulu:

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

3

11

Muud

178

83

Kokku

181

94

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

1

1

1

1

Kasum vahetuskursierinevustest

Kasum vahetuskursierinevustest

4

4

52

52

Kokku

1 491

1 178

3.6   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Intressikulud: |
| Liisingult | 91 | 93 |
| Võetud laenudelt | 903 | 380 |
| Muud | 30 | 23 |
| Kokku | 1 024 | 496 |
| Muud finantskulud: |
| Finantseraldiste korrigeerimised | 74 | 60 |
| Finantstasud eelarvevahenditelt | 47 | 55 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 12 | 5 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 5 | 1 |
| Muud | 144 | 42 |
| Kokku | 282 | 163 |
| Kahjum vahetuskursierinevustest | 49 | 2 |
| Kokku | 1 355 | 661 |

miljonites eurodes

2011

2010

Intressikulud:

Intressikulud:

Liisingult

91

93

Võetud laenudelt

903

380

Muud

30

23

Kokku

1 024

496

Muud finantskulud:

Muud finantskulud:

Finantseraldiste korrigeerimised

74

60

Finantstasud eelarvevahenditelt

47

55

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

12

5

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

5

1

Muud

144

42

Kokku

282

163

Kahjum vahetuskursierinevustest

Kahjum vahetuskursierinevustest

49

49

2

2

Kokku

1 355

661

3.7   OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOPUUDUJÄÄGIS

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab komisjon tulemiaruandes oma osa ühis- ja sidusettevõtete netopuudujäägis (vt lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

2011. aastal on tulemiaruandes kajastatud 130 391 miljoni euro (2010. aastal 129 597 miljoni euro) suurune tulu mittekaubanduslikest tehingutest.

3.9   SEGMENDIARUANDLUS

SEGMENDIARUANDLUS

Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla – tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muud.

„Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu sisepoliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi rakendatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. „Teenused ja muu” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ELi institutsioonide ja asutuste toimimiseks. Tähele tuleks panna, et ameteid käsitlev teave on esitatud asjaomase poliitikavaldkonna all. Samuti tuleks tähele panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole eri tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad komisjoni kesktalitused.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muu | Likvideeritav ESTÜ | Teised institutsioonid | Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised | Kokku |
| Trahvid | 868 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 868 |
| Põllumajandusmaksud | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Kulude sissenõudmine | 906 | 138 | 3 | 0 | 2 | (2) | 1 047 |
| Tulu haldustegevusest | 142 | 2 | 993 | 0 | 664 | (447) | 1 354 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 2 502 | 98 | 580 | 7 | 132 | (1 277) | 2 042 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 4 483 | 238 | 1 576 | 7 | 798 | (1 726) | 5 376 |
| Halduskulud: |
| Personalikulud | (2 171) | (325) | (1 250) | 0 | (1 702) | 32 | (5 416) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (109) | (1) | (121) | 0 | (181) | 0 | (412) |
| Muud halduskulud | (955) | (286) | (858) | 0 | (1 624) | 575 | (3 148) |
| | (3 235) | (612) | (2 229) | 0 | (3 507) | 607 | (8 976) |
| Põhitegevuskulud: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (7 338) | (3 681) | (179) | 0 | 0 | 842 | (10 356) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (3 423) | (682) | (32) | 0 | 0 | 18 | (4 119) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (210) | (556) | 0 | 0 | 0 | 0 | (766) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (103 988) | (80) | 1 | 0 | 0 | 0 | (104 067) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (169) | (1 545) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 714) |
| Muud põhitegevuskulud | (2 420) | (134) | (399) | (52) | (10) | 259 | (2 756) |
| | (117 548) | (6 678) | (609) | (52) | (10) | 1 119 | (123 778) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (120 783) | (7 290) | (2 838) | (52) | (3 517) | 1 726 | (132 754) |
| Neto põhitegevuskulud | (116 300) | (7 052) | (1 262) | (45) | (2 719) | 0 | (127 378) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 124 677 |
| Põhitegevuse puudujääk | (2 701) |
| Finantstulu (neto) | 136 |
| Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | 1 212 |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete kahjumis | (436) |
| Eelarveaasta tulem | (1 789) |

miljonites eurodes

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muu

Likvideeritav ESTÜ

Teised institutsioonid

Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised

Kokku

Trahvid

868

0

0

0

0

0

868

Põllumajandusmaksud

65

0

0

0

0

0

65

Kulude sissenõudmine

906

138

3

0

2

(2)

1 047

Tulu haldustegevusest

142

2

993

0

664

(447)

1 354

Mitmesugused põhitegevustulud

2 502

98

580

7

132

(1 277)

2 042

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

4 483

4 483

238

238

1 576

1 576

7

7

798

798

(1 726)

(1 726)

5 376

5 376

Halduskulud:

Halduskulud:

Personalikulud

(2 171)

(325)

(1 250)

0

(1 702)

32

(5 416)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(109)

(1)

(121)

0

(181)

0

(412)

Muud halduskulud

(955)

(286)

(858)

0

(1 624)

575

(3 148)

(3 235)

(612)

(2 229)

0

(3 507)

607

(8 976)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(7 338)

(3 681)

(179)

0

0

842

(10 356)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(3 423)

(682)

(32)

0

0

18

(4 119)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(210)

(556)

0

0

0

0

(766)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(103 988)

(80)

1

0

0

0

(104 067)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(169)

(1 545)

0

0

0

0

(1 714)

Muud põhitegevuskulud

(2 420)

(134)

(399)

(52)

(10)

259

(2 756)

(117 548)

(6 678)

(609)

(52)

(10)

1 119

(123 778)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(120 783)

(7 290)

(2 838)

(52)

(3 517)

1 726

(132 754)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(116 300)

(116 300)

(7 052)

(7 052)

(1 262)

(1 262)

(45)

(45)

(2 719)

(2 719)

0

0

(127 378)

(127 378)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

124 677

Põhitegevuse puudujääk

Põhitegevuse puudujääk

(2 701)

(2 701)

Finantstulu (neto)

136

Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

1 212

Osa sidus- ja ühisettevõtete kahjumis

(436)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(1 789)

(1 789)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Majandus- ja rahandus | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Keskkond | Teadus-uuringud | Infoühiskond |
| Muud põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 7 | 858 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 4 | 0 | 23 | 807 | 7 | 1 | 5 | 24 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 14 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 39 | 0 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 4 | 54 | 161 | 41 | 121 | 207 | 40 | 723 | 9 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 4 | 79 | 1 019 | 64 | 993 | 226 | 41 | 767 | 33 |
| Halduskulud: | (66) | (199) | (89) | (110) | (127) | (374) | (119) | (402) | (133) |
| Personalikulud | (60) | (143) | (83) | (84) | (106) | (255) | (86) | (231) | (107) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | (16) | 0 | (1) | 0 | (13) | (1) | (4) | 0 |
| Muud halduskulud | (6) | (40) | (6) | (25) | (21) | (106) | (32) | (167) | (26) |
| Põhitegevuskulud: | (66) | (1 116) | (1 492) | (11 044) | (57 063) | (1 427) | (256) | (4 207) | (1 251) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (66) | (665) | 0 | (148) | (30) | (802) | (239) | (2 739) | (1 230) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | (313) | 0 | (2) | 0 | (501) | (1) | (1 369) | (14) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (29) | (5) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | (10 841) | (56 883) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | (94) | 0 | (6) | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | (44) | (1 492) | (18) | (145) | (56) | (16) | (99) | (7) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (132) | (1 315) | (1 581) | (11 154) | (57 190) | (1 801) | (375) | (4 609) | (1 384) |
| Neto põhitegevuskulud | (128) | (1 236) | (562) | (11 090) | (56 197) | (1 575) | (334) | (3 842) | (1 351) |
| | Teadus-uuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaal-poliitika | Maksukorraldus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervise- ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Tegevus ELis kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 868 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 5 | 0 | 15 | 0 | 7 | 7 | 1 | 906 |
| Tulu haldustegevusest | 40 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 9 | 26 | 142 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 70 | 10 | 206 | (2) | 1 | 232 | 359 | 266 | 2 502 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 110 | 15 | 207 | 13 | 1 | 240 | 375 | 296 | 4 483 |
| Halduskulud: | (346) | (60) | (196) | (81) | (94) | (204) | (347) | (288) | (3 235) |
| Personalikulud | (245) | (39) | (134) | (65) | (42) | (107) | (223) | (161) | (2 171) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (26) | 0 | (7) | 0 | (2) | (1) | (26) | (12) | (109) |
| Muud halduskulud | (75) | (21) | (55) | (16) | (50) | (96) | (98) | (115) | (955) |
| Põhitegevuskulud: | (194) | (764) | (59) | (35 821) | (15) | (1 447) | (631) | (695) | (117 548) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (57) | (246) | (24) | (45) | (15) | (163) | (440) | (429) | (7 338) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 174) | (49) | 0 | (3 423) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (176) | 0 | 0 | 0 | 0 | (210) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | (514) | 0 | (35 600) | 0 | 0 | 0 | (150) | (103 988) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | 0 | (169) |
| Muud põhitegevuskulud | (137) | (4) | (35) | 0 | 0 | (109) | (142) | (116) | (2 420) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (540) | (824) | (255) | (35 902) | (109) | (1 651) | (978) | (983) | (120 783) |
| Neto põhitegevuskulud | (430) | (809) | (48) | (35 889) | (108) | (1 411) | (603) | (687) | (116 300) |

miljonites eurodes

Majandus- ja rahandus

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Keskkond

Teadus-uuringud

Infoühiskond

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

7

858

0

0

0

0

0

0

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

65

0

0

0

0

Kulude sissenõudmine

0

4

0

23

807

7

1

5

24

Tulu haldustegevusest

0

14

0

0

0

12

0

39

0

Mitmesugused põhitegevustulud

4

54

161

41

121

207

40

723

9

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

4

79

1 019

64

993

226

41

767

33

Halduskulud:

Halduskulud:

(66)

(66)

(199)

(199)

(89)

(89)

(110)

(110)

(127)

(127)

(374)

(374)

(119)

(119)

(402)

(402)

(133)

(133)

Personalikulud

(60)

(143)

(83)

(84)

(106)

(255)

(86)

(231)

(107)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

(16)

0

(1)

0

(13)

(1)

(4)

0

Muud halduskulud

(6)

(40)

(6)

(25)

(21)

(106)

(32)

(167)

(26)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(66)

(66)

(1 116)

(1 116)

(1 492)

(1 492)

(11 044)

(11 044)

(57 063)

(57 063)

(1 427)

(1 427)

(256)

(256)

(4 207)

(4 207)

(1 251)

(1 251)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(66)

(665)

0

(148)

(30)

(802)

(239)

(2 739)

(1 230)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

(313)

0

(2)

0

(501)

(1)

(1 369)

(14)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(29)

(5)

0

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

(10 841)

(56 883)

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

(94)

0

(6)

0

(68)

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

(44)

(1 492)

(18)

(145)

(56)

(16)

(99)

(7)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(132)

(1 315)

(1 581)

(11 154)

(57 190)

(1 801)

(375)

(4 609)

(1 384)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(128)

(128)

(1 236)

(1 236)

(562)

(562)

(11 090)

(11 090)

(56 197)

(56 197)

(1 575)

(1 575)

(334)

(334)

(3 842)

(3 842)

(1 351)

(1 351)

Teadus-uuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaal-poliitika

Maksukorraldus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervise- ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Tegevus ELis kokku

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

0

0

0

0

0

0

3

868

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

0

0

0

0

65

Kulude sissenõudmine

0

5

0

15

0

7

7

1

906

Tulu haldustegevusest

40

0

1

0

0

1

9

26

142

Mitmesugused põhitegevustulud

70

10

206

(2)

1

232

359

266

2 502

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

110

15

207

13

1

240

375

296

4 483

Halduskulud:

Halduskulud:

(346)

(346)

(60)

(60)

(196)

(196)

(81)

(81)

(94)

(94)

(204)

(204)

(347)

(347)

(288)

(288)

(3 235)

(3 235)

Personalikulud

(245)

(39)

(134)

(65)

(42)

(107)

(223)

(161)

(2 171)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(26)

0

(7)

0

(2)

(1)

(26)

(12)

(109)

Muud halduskulud

(75)

(21)

(55)

(16)

(50)

(96)

(98)

(115)

(955)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(194)

(194)

(764)

(764)

(59)

(59)

(35 821)

(35 821)

(15)

(15)

(1 447)

(1 447)

(631)

(631)

(695)

(695)

(117 548)

(117 548)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(57)

(246)

(24)

(45)

(15)

(163)

(440)

(429)

(7 338)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

0

(1 174)

(49)

0

(3 423)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(176)

0

0

0

0

(210)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

(514)

0

(35 600)

0

0

0

(150)

(103 988)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

0

0

(1)

0

0

(169)

Muud põhitegevuskulud

(137)

(4)

(35)

0

0

(109)

(142)

(116)

(2 420)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(540)

(824)

(255)

(35 902)

(109)

(1 651)

(978)

(983)

(120 783)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(430)

(430)

(809)

(809)

(48)

(48)

(35 889)

(35 889)

(108)

(108)

(1 411)

(1 411)

(603)

(603)

(687)

(687)

(116 300)

(116 300)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 20 | 0 | 9 | 106 | 3 | 138 |
| Tulu haldustegevusest | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | 10 | 0 | 90 | (1) | (1) | 98 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 32 | 0 | 99 | 105 | 2 | 238 |
| Halduskulud: | (99) | (71) | (331) | (78) | (33) | (612) |
| Personalikulud | (23) | (65) | (167) | (47) | (23) | (325) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) |
| Muud halduskulud | (75) | (6) | (164) | (31) | (10) | (286) |
| Põhitegevuskulud: | (3 381) | (8) | (1 217) | (958) | (1 114) | (6 678) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (1 699) | (5) | (833) | (547) | (597) | (3 681) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (627) | 0 | (18) | (37) | 0 | (682) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (209) | 0 | (37) | (310) | 0 | (556) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 | (80) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (638) | (3) | (326) | (63) | (515) | (1 545) |
| Muud põhitegevuskulud | (128) | 0 | (3) | (1) | (2) | (134) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (3 480) | (79) | (1 548) | (1 036) | (1 147) | (7 290) |
| Neto põhitegevuskulud | (3 448) | (79) | (1 449) | (931) | (1 145) | (7 052) |

miljonites eurodes

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

20

0

9

106

3

138

Tulu haldustegevusest

2

0

0

0

0

2

Mitmesugused põhitegevustulud

10

0

90

(1)

(1)

98

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

32

0

99

105

2

238

Halduskulud:

Halduskulud:

(99)

(99)

(71)

(71)

(331)

(331)

(78)

(78)

(33)

(33)

(612)

(612)

Personalikulud

(23)

(65)

(167)

(47)

(23)

(325)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(1)

0

0

0

0

(1)

Muud halduskulud

(75)

(6)

(164)

(31)

(10)

(286)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(3 381)

(3 381)

(8)

(8)

(1 217)

(1 217)

(958)

(958)

(1 114)

(1 114)

(6 678)

(6 678)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1 699)

(5)

(833)

(547)

(597)

(3 681)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(627)

0

(18)

(37)

0

(682)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(209)

0

(37)

(310)

0

(556)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(80)

0

0

0

0

(80)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(638)

(3)

(326)

(63)

(515)

(1 545)

Muud põhitegevuskulud

(128)

0

(3)

(1)

(2)

(134)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(3 480)

(79)

(1 548)

(1 036)

(1 147)

(7 290)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(3 448)

(3 448)

(79)

(79)

(1 449)

(1 449)

(931)

(931)

(1 145)

(1 145)

(7 052)

(7 052)

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Press ja teabevahetus | Pettustevas-tane Amet | Koordi-neerimine | Personal ja haldus | Euro-stat | Eelarve | Audit | Keele-talitused | Muud | Teenused ja muu kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 7 | 0 | 835 | 0 | 52 | 0 | 99 | 0 | 993 |
| Mitmesugused põhitegevustulud | (1) | 8 | 1 | 30 | 0 | 35 | 0 | 43 | 464 | 580 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 0 | 15 | 1 | 866 | 0 | 87 | 0 | 143 | 464 | 1 576 |
| Halduskulud: | (121) | (57) | (188) | (1 299) | (86) | (58) | (11) | (444) | 35 | (2 229) |
| Personalikulud | (79) | (44) | (159) | (526) | (70) | (44) | (10) | (353) | 35 | (1 250) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | (1) | 0 | (3) | 0 | (121) |
| Muud halduskulud | (40) | (12) | (29) | (659) | (16) | (13) | (1) | (88) | 0 | (858) |
| Põhitegevuskulud: | (134) | (13) | (1) | (24) | (41) | (2) | 0 | (16) | (378) | (609) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (102) | (13) | 0 | (19) | (41) | (3) | 0 | (1) | 0 | (179) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (1) | (5) | 0 | 0 | 0 | (15) | (378) | (399) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (255) | (70) | (189) | (1 323) | (127) | (60) | (11) | (460) | (343) | (2 838) |
| Neto põhitegevuskulud | (255) | (55) | (188) | (457) | (127) | 27 | (11) | (317) | 121 | (1 262) |

miljonites eurodes

Press ja teabevahetus

Pettustevas-tane Amet

Koordi-neerimine

Personal ja haldus

Euro-stat

Eelarve

Audit

Keele-talitused

Muud

Teenused ja muu kokku

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

1

0

0

1

0

0

0

1

0

3

Tulu haldustegevusest

0

7

0

835

0

52

0

99

0

993

Mitmesugused põhitegevustulud

(1)

8

1

30

0

35

0

43

464

580

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

0

15

1

866

0

87

0

143

464

1 576

Halduskulud:

Halduskulud:

(121)

(121)

(57)

(57)

(188)

(188)

(1 299)

(1 299)

(86)

(86)

(58)

(58)

(11)

(11)

(444)

(444)

35

35

(2 229)

(2 229)

Personalikulud

(79)

(44)

(159)

(526)

(70)

(44)

(10)

(353)

35

(1 250)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(2)

(1)

0

(114)

0

(1)

0

(3)

0

(121)

Muud halduskulud

(40)

(12)

(29)

(659)

(16)

(13)

(1)

(88)

0

(858)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(134)

(134)

(13)

(13)

(1)

(1)

(24)

(24)

(41)

(41)

(2)

(2)

0

0

(16)

(16)

(378)

(378)

(609)

(609)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(102)

(13)

0

(19)

(41)

(3)

0

(1)

0

(179)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Muud põhitegevuskulud

0

0

(1)

(5)

0

0

0

(15)

(378)

(399)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(255)

(70)

(189)

(1 323)

(127)

(60)

(11)

(460)

(343)

(2 838)

Neto põhitegevuskulud

Neto põhitegevuskulud

(255)

(255)

(55)

(55)

(188)

(188)

(457)

(457)

(127)

(127)

27

27

(11)

(11)

(317)

(317)

121

121

(1 262)

(1 262)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse Euroopa Liidu aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

4.2   PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3   INVESTEERIMISTEGEVUS

INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Saadud tagatised: |
| Täitmistagatised | 300 | 301 |
| Muud tagatised | 34 | 30 |
| Muud tingimuslikud varad | 19 | 8 |
| Tingimuslikud varad kokku | 353 | 339 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

300

301

Muud tagatised

34

30

Muud tingimuslikud varad

19

8

Tingimuslikud varad kokku

353

339

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Antud tagatised | 5,1 | 24 394 | 22 171 |
| Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud kaebused | 5,2 | 8 951 | 9 627 |
| EAGF, maaelu areng, ühinemiseelne abi – pooleliolevad kohtuasjad | 5,3 | 2 345 | 1 772 |
| Ühtekuuluvuspoliitika – pooleliolevad kohtuasjad | 5,4 | 318 | — |
| Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad | 5,5 | 251 | 458 |
| Muud tingimuslikud kohustused | | 2 | 4 |
| Tingimuslikud kohustused kokku | | 36 261 | 34 032 |
| Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2011

31.12.2010

Antud tagatised

5,1

5,1

24 394

22 171

Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud kaebused

5,2

5,2

8 951

9 627

EAGF, maaelu areng, ühinemiseelne abi – pooleliolevad kohtuasjad

5,3

5,3

2 345

1 772

Ühtekuuluvuspoliitika – pooleliolevad kohtuasjad

5,4

5,4

318

—

Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad

5,5

5,5

251

458

Muud tingimuslikud kohustused

2

4

Tingimuslikud kohustused kokku

36 261

34 032

Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

5.1   ANTUD TAGATISED

ANTUD TAGATISED

5.1.1   
  Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele

Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| 65 % tagatis | 20 362 | 18 217 |
| 70 % tagatis | 1 992 | 2 281 |
| 75 % tagatis | 534 | 695 |
| 100 % tagatis | 724 | 789 |
| Kokku | 23 612 | 21 982 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

65 % tagatis

20 362

18 217

70 % tagatis

1 992

2 281

75 % tagatis

534

695

100 % tagatis

724

789

Kokku

23 612

21 982

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2011. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 %, 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 23 612 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski. 31. detsembri 2011. aasta seisuga on umbes 83 % EIP laenuandmise tehingutest (riikidele ja nende haldusüksustele laenuandmise tehingud) kaetud kõikehõlmava tagatisega, samal ajal kui muude tehingute puhul on EIP jaoks kaetud üksnes poliitiline risk.

5.1.2   
  Muud antud tagatised

Muud antud tagatised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Riskijagamisrahastu | 726 | 161 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) | 39 | 11 |
| MEDA: Maroko tagatised | 17 | 17 |
| Kokku | 782 | 189 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Riskijagamisrahastu

726

161

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

39

11

MEDA: Maroko tagatised

17

17

Kokku

782

189

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu raames makstud komisjoni osamaksu kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007-2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse eraldada sama suur summa.

31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjon maksnud riskijagamisrahasse 776 miljonit eurot. EIP on selle investeerinud võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli 547 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse (240 miljonit eurot). Eespool tingimusliku kohustusena esitatud nõue summas 726 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks riskijagamisrahastu raames EIP antud laenude või tagatiste puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

Üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide laenutagamisvahendist (LGTT) antakse tagatisi selleks, et leevendada tuluga seotud riski TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult valmisolekukrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega ning TEN-T määruse alusel on ELi eelarvest selle jaoks sihtotstarbeliselt ette nähtud 500 miljonit eurot, mis eraldatakse ajavahemikus 2007-2013. Ka EIP eraldab selle meetme jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kasutadaolev summa on 1 miljard eurot.

31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjon maksnud LGTTsse 155 miljonit eurot. EIP on selle investeerinud võlakirjadesse (mille õiglane väärtus 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli 97 miljonit eurot) ja tähtajalistesse hoiustesse (57 miljonit eurot). 2011. aasta lõpuks oli alla kirjutatud 519 miljoni euro suuruses summas laenulepinguid, mis on kaetud kõnealuse tagatisega. Tingimusliku kohustusena kajastatud nõue summas 39 miljonit eurot kujutab endast 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks LGTT tegevuse raames EIP poolt antud laenude puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. See moodustab 7,5 % tagatud kogusummast. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on sellesse meetmesse maksnud.

Riskijagamisrahastu ja LGTT laenutagamisvahendi varad on esitatud komisjoni bilansis lühiajaliste müügivalmis varadena (vt lisa 2.9) ja rahana (vt lisa 2.13).

2.9

2.13

MEDA

MEDA

MEDA programmi raames on komisjon loonud erifondi kaudu tagatismehhanismi, millest saavad kasu kaks Maroko organisatsiooni – Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni tagatisega kaetud 17 miljonit eurot.

5.2   TRAHVID

TRAHVID

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.3   POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD: EAGF, MAAELU ARENG JA ÜHINEMISEELNE ABI

POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD: EAGF, MAAELU ARENG JA ÜHINEMISEELNE ABI

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

5.4   ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA – POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD

ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA – POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

5.5   KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks komisjoni vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

VEEL ÄRA KASUTAMATA ASSIGNEERINGUTELE VASTAVAD KULUKOHUSTUSED

VEEL ÄRA KASUTAMATA ASSIGNEERINGUTELE VASTAVAD KULUKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused | 165 236 | 155 642 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused

165 236

155 642

Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 207 443 miljonit eurot. Eespool avaldatud summa moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud 2011. aasta tulemiaruandes kuluna.

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Struktuurimeetmed | 142 916 | 210 638 |
| Protokoll Vahemeremaadega | 264 | 263 |
| Kalanduskokkulepped | 37 | 130 |
| Galileo programm | 320 | 513 |
| Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm | 400 | 390 |
| Üleeuroopaline transpordivõrk | 3 416 | 3 530 |
| Muud lepingulised kohustused | 4 493 | 3 920 |
| Kokku | 151 846 | 219 384 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

Struktuurimeetmed

142 916

210 638

Protokoll Vahemeremaadega

264

263

Kalanduskokkulepped

37

130

Galileo programm

320

513

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

400

390

Üleeuroopaline transpordivõrk

3 416

3 530

Muud lepingulised kohustused

4 493

3 920

Kokku

151 846

219 384

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et komisjon otsustas võtta pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need võivad olla seotud mitmeaastaste programmidega näiteks struktuurimeetmete puhul või summadega, mis Euroopa Komisjon on kohustatud tulevikus maksma bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute alusel (mis seonduvad näiteks selliste teenuste osutamisega nagu turva- ja koristusteenused, kuid ka lepinguliste kohustustega selliste spetsiifiliste projektide puhul nagu näiteks ehitustööd).

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ettenähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007.–2013. aasta finants-raamistikus ettenähtud summad
  (A) | Võetud juriidilised kohustused
  (B) | 2007.-2011. aasta eelarvelised kulu-kohustused
  (C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulu-kohustuste vahe
  (= B – C) | Maksimaalsed kulu-kohustused
  (= A – C) |
| Ühtekuuluvuspoliitika vahendid | 347 550 | 347 542 | 240 438 | 107 104 | 107 112 |
| Loodusvarad | 100 549 | 100 545 | 69 818 | 30 727 | 30 731 |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 11 259 | 8 162 | 6 186 | 1 976 | 5 073 |
| Kokku | 459 358 | 456 249 | 316 442 | 139 807 | 142 916 |

miljonites eurodes

2007.–2013. aasta finants-raamistikus ettenähtud summad

(A)

Võetud juriidilised kohustused

(B)

2007.-2011. aasta eelarvelised kulu-kohustused

(C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulu-kohustuste vahe

(= B – C)

Maksimaalsed kulu-kohustused

(= A – C)

Ühtekuuluvuspoliitika vahendid

347 550

347 542

240 438

107 104

107 112

Loodusvarad

100 549

100 545

69 818

30 727

30 731

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

11 259

8 162

6 186

1 976

5 073

Kokku

459 358

456 249

316 442

139 807

142 916

Protokollid Vahemeremaadega

Protokollid Vahemeremaadega

Siin on kajastatud kulukohustused, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahet. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi lõpetamise menetlus on käimas.

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

Galileo programm

Galileo programm

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisa 2.2.

2.2

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Komisjon on sõlminud ESAga ajavahemikuks 2008–2013 lepingu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi rakendamiseks kosmosevaldkonnas. Kõnealuseks perioodiks ettenähtud soovituslik summa on 728 miljonit eurot.

Üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) seonduvad kohustused

Üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) seonduvad kohustused

See summa seondub üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 2007-2013 antavate toetustega. Programmi kuuluvad projektid, mis on kindlaks määratud üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamise eesmärgil, et toetada nii infrastruktuuri projekte kui ka teadus- ja innovatsiooni projekte eesmärgiga edendada uute tehnoloogiate ja uuenduslike protsesside kaasamist uutesse kasutusse võetavatesse transpordiinfrastruktuuridesse Selle programmi jaoks ettenähtud soovituslik summa on 8 013 miljonit eurot.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad vastavad summadele, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim nendest summadest (2 572 miljonit eurot) seondub ühisettevõtte „Fusion for Energy” poolt ITERi projekti raames korraldatud hangetega. Suuruselt teine summa (438 miljonit eurot) seondub parlamendi ehituslepingutega.

6.   FINANTSKORREKSTIOONID JA SISSENÕUDMISED

6.1   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas antakse ülevaade tuvastatud vigade ja eeskirjade eiramiste korrigeerimistest, eelkõige seoses selle osaga ELi eelarvest, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega (s.o umbes 80 % kogueelarvest). Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on komisjon usaldanud ELi programmide rakendamise liikmesriikidele, st ELi rahaline toetus makstakse liikmesriikidele, tavaliselt spetsiaalsele makseasutusele, kes vastutab seejärel abisaajatele maksete tegemise eest. Selle tulemusel vastutavad abisaajate tehtud vigade ja toime pandud eeskirjade eiramiste ennetamise, avastamise ja korrigeerimise eest esmajoones liikmesriigid, sellal kui komisjon täidab üldise järelevalve rolli (st teeb kindlaks, kas liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid toimivad tulemuslikult).

Käesolevas lisas on kajastatud üksnes ELi tasandil tehtud finantskorrektsioone ja sissenõudmisi. Komisjoni raamatupidamissüsteemis ei kirjendata korrektsioone, mille liikmesriigid teevad enda auditi järel, sest enamikul juhtudel saavad liikmesriigid neid summasid muude rahastamiskõlblike kulude jaoks uuesti kasutusse võtta. Siiski nõutakse liikmesriikidelt, et nad esitaksid komisjonile ajakohastatud teabe struktuurifondide vahendite mahaarvatud, sissenõutud ja veel sissenõudmata summade kohta ning osutaksid ajavahemikuga 2007-2013 seonduvas aruandluses eraldi ELi korrektsioonidele, et vältida kattumise ohtu. Usaldusväärsusega seotud põhjustel seda teavet allpool siiski ei avaldata, sest liikmesriikide tehtud sissenõudmiste suhtes tehtud ELi auditite esialgsete tulemuste tõttu on mõnede liikmesriikide esitatud ja/või mõnede programmidega seonduvate andmete kvaliteedi ja täielikkuse osas on endiselt kahtlusi.

6.1.1   
  Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid on peamine töövahend vigade ja eeskirjade eiramiste korrigeerimiseks eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega. Euroopa Komisjon teeb finantskorrektsioone selleks, et välistada kohaldatavate eeskirjadega vastuolus olevate kulude rahastamine ELi poolt. Finantskorrektsioone võib kohaldada ka juhul, kui liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides avastatakse olulisi puudusi. Korrektsioonimehhanismi lõppeesmärk on tagada, et kõik liikmesriigi deklareeritud kulud (st kulud, mille alusel ELi rahalist toetust makstakse) on seaduslikud ja korrektsed. Komisjoni sissenõudekorralduse väljaandmine alusetult makstud summade sissenõudmiseks on vaid üks vahend finantskorrektsioonide rakendamiseks.

Finantskorrektsioonide menetlemine toimub järgmises kolmes põhietapis:

| 1) | Pooleliolevad finantskorrektsioonid:
  Kõnealuse summa kohta koostatakse hinnang järgmiselt:






  — | Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on pooleliolevate finantskorrektsioonide summa aluseks selliste kulude hinnanguline summa, mis tõenäoliselt arvatakse tulevikus tehtavate vastavusotsustega ELi rahastamiskõlblike kulude hulgast välja. Kuna EAGFi korrektsioonide otsuseid tehakse kulu kandmise eelarveaasta kohta, on võimalik arvutada lõppenud eelarveaasta finantskorrektsioonide keskmine ning ekstrapoleerida saadud protsendimäär hilisematele eelarveaastatele, mille suhtes kontrollid on veel pooleli. Selle meetodi usaldusväärsust hinnatakse pidevalt, võrreldes hinnangulist summat asjaomastel aastatel lõpule viidud vastavusauditite tulemustega. |
| --- | --- | --- |

1)

Pooleliolevad finantskorrektsioonid:

Pooleliolevad

Kõnealuse summa kohta koostatakse hinnang järgmiselt:

—

Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on pooleliolevate finantskorrektsioonide summa aluseks selliste kulude hinnanguline summa, mis tõenäoliselt arvatakse tulevikus tehtavate vastavusotsustega ELi rahastamiskõlblike kulude hulgast välja. Kuna EAGFi korrektsioonide otsuseid tehakse kulu kandmise eelarveaasta kohta, on võimalik arvutada lõppenud eelarveaasta finantskorrektsioonide keskmine ning ekstrapoleerida saadud protsendimäär hilisematele eelarveaastatele, mille suhtes kontrollid on veel pooleli. Selle meetodi usaldusväärsust hinnatakse pidevalt, võrreldes hinnangulist summat asjaomastel aastatel lõpule viidud vastavusauditite tulemustega.

Põllumajanduse ja maaelu arengu

| — | Ühtekuuluvuspoliitika pooleliolevate finantskorrektsioonide all kajastatud summa põhineb komisjoni ja kontrollikoja või OLAFi auditileidudel, mille suhtes asjaomane peadirektoraat võtab järelmeetmeid ja ei ole veel lõpetanud ärakuulamismenetlust liikmesriigiga. Tegemist on võimalikult täpse ja konservatiivse hinnanguga, milles on arvestatud auditite tulemusel võetud järelmeetmete hetkeseisu ning lõplikku seisukohta väljendavaid või enne toetuse peatamist välja saadetud kirju 31. detsembri 2011. aasta seisuga. Nimetatud summa võib muutuda, sest ärakuulamismenetluse raames antakse liikmesriikidele võimalus esitada oma väidete toetamiseks täiendavaid tõendeid. |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuspoliitika pooleliolevate finantskorrektsioonide all kajastatud summa põhineb komisjoni ja kontrollikoja või OLAFi auditileidudel, mille suhtes asjaomane peadirektoraat võtab järelmeetmeid ja ei ole veel lõpetanud ärakuulamismenetlust liikmesriigiga. Tegemist on võimalikult täpse ja konservatiivse hinnanguga, milles on arvestatud auditite tulemusel võetud järelmeetmete hetkeseisu ning lõplikku seisukohta väljendavaid või enne toetuse peatamist välja saadetud kirju 31. detsembri 2011. aasta seisuga. Nimetatud summa võib muutuda, sest ärakuulamismenetluse raames antakse liikmesriikidele võimalus esitada oma väidete toetamiseks täiendavaid tõendeid.

Ühtekuuluvuspoliitika pooleliolevate

| 2) | Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid:
  Finantskorrektsiooni summa on kindlaks määratud ja lõplik – kas komisjoni „otsustatud” või „kinnitatud” (st aktsepteeritud) liikmesriigi poolt. Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on 2000.–2006. aastal kasutusel olnud EAGGF (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond) asendunud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil EAGFi (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) ja EAFRDiga (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond). Finantskorrektsioonide otsuste tegemine algatatakse peamiselt liikmesriikide deklareeritud kulude kontrolli tulemusena. Kõnealuste kulude suhtes kohaldatakse järgmiseid raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise menetlusi:






  — | Iga-aastane finantskontrolli ja heakskiitmise otsus, mille komisjoni võtab vastu, et kiita makseasutuste raamatupidamise aastaaruanded juhtkonna kontrollide ja ametlike kinnituste alusel ametlikult heaks, ja mis sisaldab vajaduse korral ka maksetähtaegadest mittekinnipidamise kohta tehtud finantskontrolli ja heakskiitmise otsust. Selle tulemusel saab määrata finantskorrektsioonid maksetele, mis ei ole tehtud kooskõlas õigus- või haldusnormidest tulenevate tähtaegadega; |
| --- | --- | --- |

2)

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid:

Otsustatud/kinnitatud

Finantskorrektsiooni summa on kindlaks määratud ja lõplik – kas komisjoni „otsustatud” või „kinnitatud” (st aktsepteeritud) liikmesriigi poolt. Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on 2000.–2006. aastal kasutusel olnud EAGGF (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond) asendunud 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil EAGFi (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) ja EAFRDiga (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond). Finantskorrektsioonide otsuste tegemine algatatakse peamiselt liikmesriikide deklareeritud kulude kontrolli tulemusena. Kõnealuste kulude suhtes kohaldatakse järgmiseid raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise menetlusi:

otsustatud

kinnitatud

Põllumajanduse ja maaelu arengu

—

Iga-aastane finantskontrolli ja heakskiitmise otsus, mille komisjoni võtab vastu, et kiita makseasutuste raamatupidamise aastaaruanded juhtkonna kontrollide ja ametlike kinnituste alusel ametlikult heaks, ja mis sisaldab vajaduse korral ka maksetähtaegadest mittekinnipidamise kohta tehtud finantskontrolli ja heakskiitmise otsust. Selle tulemusel saab määrata finantskorrektsioonid maksetele, mis ei ole tehtud kooskõlas õigus- või haldusnormidest tulenevate tähtaegadega;

| — | Mitmeaastane vastavuskontrolliotsus, mille komisjon võtab vastu, et kinnitada liikmesriikide deklareeritud kulude vastavust kohaldatavatele ELi eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastane vastavuskontrolliotsus, mille komisjon võtab vastu, et kinnitada liikmesriikide deklareeritud kulude vastavust kohaldatavatele ELi eeskirjadele.

Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tulenevad otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid ELi kontrollidest ning komisjoni, Euroopa Kontrollikoja või OLAFi tehtud audititest.

Ühtekuuluvuspoliitika

| 3) | Rakendatud finantskorrektsioonid:

  EAGFi puhul rakendatakse finantskorrektsioone alati igakuistest deklaratsioonidest tehtavate mahaarvamiste teel. Maaelu arengu valdkonnas rakendatakse finantskorrektsioone sissenõudekorralduste väljastamisega.

  Ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud finantskorrektsioone rakendatakse järgmiselt:






  a) | Kui liikmesriik ei nõustu finantskorrektsiooniga, mida komisjon on nõudnud või mille kohta ta on ettepaneku teinud, on komisjonil pärast liikmesriigi ärakuulamist ametlikku ärakuulamismenetluse raames, mis hõlmab programmi tehtavate maksete peatamist, kolm kuud (2007.-2013. aasta programmide puhul kuus kuud) aega, et vastu võtta ametlik finantskorrektsiooni otsus ja väljastada sissenõudekorraldus, et liikmesriik asjaomase summa tagasi maksaks. Selliste juhtumite tulemusena väheneb ELi rahalise toetuse netosumma konkreetsele finantskorrektsioonist mõjutatud tegevusprogrammile (liikmesriigil ei ole võimalik korrigeeritud summat muu rahastamiskõlbliku tegevuse jaoks uuesti kasutusele võtta). |
| --- | --- | --- |

3)

Rakendatud finantskorrektsioonid:

Rakendatud

EAGFi puhul rakendatakse finantskorrektsioone alati igakuistest deklaratsioonidest tehtavate mahaarvamiste teel. Maaelu arengu valdkonnas rakendatakse finantskorrektsioone sissenõudekorralduste väljastamisega.

EAGFi

rakendatakse

Maaelu arengu

Ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud finantskorrektsioone rakendatakse järgmiselt:

Ühtekuuluvuspoliitika

rakendatakse

a)

Kui liikmesriik ei nõustu finantskorrektsiooniga, mida komisjon on nõudnud või mille kohta ta on ettepaneku teinud, on komisjonil pärast liikmesriigi ärakuulamist ametlikku ärakuulamismenetluse raames, mis hõlmab programmi tehtavate maksete peatamist, kolm kuud (2007.-2013. aasta programmide puhul kuus kuud) aega, et vastu võtta ametlik finantskorrektsiooni otsus ja väljastada sissenõudekorraldus, et liikmesriik asjaomase summa tagasi maksaks. Selliste juhtumite tulemusena väheneb ELi rahalise toetuse netosumma konkreetsele finantskorrektsioonist mõjutatud tegevusprogrammile (liikmesriigil ei ole võimalik korrigeeritud summat muu rahastamiskõlbliku tegevuse jaoks uuesti kasutusele võtta).

sissenõudekorraldus

| b) | Kui korrektsioon aktsepteeritakse, arvab liikmesriik selle summa komisjonile esitatavast järgmisest maksenõudest maha kas enne riigi tasandil toimuva sissenõudemenetluse lõpuleviimist (mahaarvamine) või pärast selle lõpuleviimist ja summade abisaajalt tulemuslikult sissenõudmist (sissenõudmine riigi tasandil). Mõlemal juhul (mahaarvamise korral või riigi tasandil sissenõudmise korral, kus liikmesriik lahutab asjaomase summa järgmisest maksenõudest) on kohaldatavate eeskirjade kohaselt lubatud asendada eeskirjasid eiravad kulud muude rahastamiskõlblike kuludega ning neid võib seejärel kasutada muu rahastamiskõlbliku tegevuse jaoks, mille raames on kantud nõuetekohaseid kulusid. Neil juhtudel mõju komisjoni raamatupidamisarvestusele puudub, sest konkreetse programmi jaoks ette nähtud ELi rahastamise taset ei vähendata. ELi finantshuvid on seega eeskirjade eiramiste ja pettuse eest kaitstud. Finantskorrektsioonide rakendamiseks on vajalik, et eelarvevahendite käsutaja kinnitaks raamatupidamissüsteemis sissenõudekorralduse või maksenõude (olenevalt sellest, kumma juhtumiga on tegemist). Sissenõudekorralduse puhul loetakse rakendamine toimunuks väljastamise hetkel ja enne laekumist, sest finantskorrektsioone käsitlevad sissenõudekorraldused esitatakse liikmesriikidele ja need tasutakse alati tähtaegselt või hüvitatakse järgnevate maksetega. |
| --- | --- |

b)

Kui korrektsioon aktsepteeritakse, arvab liikmesriik selle summa komisjonile esitatavast järgmisest maksenõudest maha kas enne riigi tasandil toimuva sissenõudemenetluse lõpuleviimist (mahaarvamine) või pärast selle lõpuleviimist ja summade abisaajalt tulemuslikult sissenõudmist (sissenõudmine riigi tasandil). Mõlemal juhul (mahaarvamise korral või riigi tasandil sissenõudmise korral, kus liikmesriik lahutab asjaomase summa järgmisest maksenõudest) on kohaldatavate eeskirjade kohaselt lubatud asendada eeskirjasid eiravad kulud muude rahastamiskõlblike kuludega ning neid võib seejärel kasutada muu rahastamiskõlbliku tegevuse jaoks, mille raames on kantud nõuetekohaseid kulusid. Neil juhtudel mõju komisjoni raamatupidamisarvestusele puudub, sest konkreetse programmi jaoks ette nähtud ELi rahastamise taset ei vähendata. ELi finantshuvid on seega eeskirjade eiramiste ja pettuse eest kaitstud. Finantskorrektsioonide rakendamiseks on vajalik, et eelarvevahendite käsutaja kinnitaks raamatupidamissüsteemis sissenõudekorralduse või maksenõude (olenevalt sellest, kumma juhtumiga on tegemist). Sissenõudekorralduse puhul loetakse rakendamine toimunuks väljastamise hetkel ja enne laekumist, sest finantskorrektsioone käsitlevad sissenõudekorraldused esitatakse liikmesriikidele ja need tasutakse alati tähtaegselt või hüvitatakse järgnevate maksetega.

mahaarvamine

sissenõudmine riigi tasandil

| c) | Kui liikmesriigil ei ole programmi lõppemise tõttu võimalik vahendeid uuesti kasutusele võtta, arvatakse finantskorrektsiooni summa kas liikmesriigi esitatud viimasest maksenõudest maha või vabastab komisjon asjaomased kulukohustused. |
| --- | --- |

c)

Kui liikmesriigil ei ole programmi lõppemise tõttu võimalik vahendeid uuesti kasutusele võtta, arvatakse finantskorrektsiooni summa kas liikmesriigi esitatud viimasest maksenõudest maha või vabastab komisjon asjaomased kulukohustused.

arvatakse

maha

vabastab

kulukohustused

6.1.2   
  Sissenõudmised

Sissenõudmised

Summade sissenõudmine on finantskorrektsioonide rakendamise vahend, mis väärib eraldi kajastamist, sest selle tulemusena makstakse raha tegelikult eelarvesse tagasi (või tasaarvestatakse).

Kooskõlas finantsmäärusega tuleb eelarvevahendite käsutajal koostada sissenõudekorraldused alusetult makstud summade kohta. Sissenõudmised rakendatakse seejärel kas otse võlgnikult (st liikmesriigilt) saadava pangaülekande kaudu või tasaarvestades need muude summadega, mida komisjon liikmesriigile võlgneb. Finantsmäärusega on ette nähtud täiendavad menetlused, et tagada tähtajaks tasumata sissenõudekorralduste alusel tasumisele kuuluvate summade sissenõudmine, mille puhul võtab peaarvepidaja spetsiaalseid järelmeetmeid.

Põllumajanduse valdkonnas on liikmesriigid kohustatud tuvastama vead ja eeskirjade eiramised ning nõudma alusetult makstud summad sisse kooskõlas riigisiseste eeskirjade ja menetlustega. EAGFi puhul kantakse abisaajatelt sissenõutud summad pärast liikmesriikide kohaldatavat (keskmiselt) 20 % suurust mahaarvamist üle komisjonile, kes kirjendab need tuluna tulemiaruandes. EAFRDi puhul arvatakse sissenõutud summad järgmisest maksetaotlusest enne selle komisjoni talitustele saatmist maha ja seetõttu saab asjaomase summa programmi jaoks uuesti kasutusse võtta. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse või ei näita oma tegevuses üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustada sekkuda ja määrata asjaomasele liikmesriigile finantskorrektsiooni.

Põllumajanduse

Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas vastutavad abisaajatelt alusetult makstud summade (ja vajadusel sellele lisandunud viivise) sissenõudmise eest esmajoones liikmesriigid (mitte komisjon). Liikmesriikide sissenõutud summasid ei ole käesolevas lisas avaldatud; siin on avaldatud üksnes komisjoni kindlaksmääratud sissenõudmised. 2007.-2013. aasta programmiperioodil on liikmesriikidel õiguslik kohustus esitada komisjonile selged ja struktureeritud andmed summade kohta, mis on arvatud kaasrahastamisest maha enne riigi tasandil toimuva sissenõudemenetluse lõpulejõudmist, ja summade kohta, mis on abisaajatelt riigi tasandil tegelikult sisse nõutud.

Ühtekuuluvuspoliitika

6.1.3   
  Maksete peatamised ja katkestamised

Maksete peatamised ja katkestamised

Kooskõlas valdkondlike õigusaktidega võib komisjon ka:

| — | katkestada 2007.-2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:






  a) | on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi; |
| --- | --- | --- |

—

katkestada 2007.-2013. aasta programmide puhul maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:

katkestada

a)

on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi;

| b) | komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud;

| — | peatada nii 2000.-2006. aasta kui ka 2007.-2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:






  a) | on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või |
| --- | --- | --- |

—

peatada nii 2000.-2006. aasta kui ka 2007.-2013. aasta programmide puhul liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:

peatada

a)

on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või

| b) | tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või |
| --- | --- |

b)

tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või

| c) | liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud.

Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, võib komisjon kehtestada finantskorrektsiooni.

6.1.4   
  Muud eelarve täitmise viisid

Muud eelarve täitmise viisid

Kui ELi eelarvet täidetakse otseselt, koostab komisjon kohaldatavate eeskirjadega vastuolus olevate kulude puhul sissenõudekorralduse või arvatakse need maha järgmisest kuluaruandest. Kui abisaaja teeb mahaarvamise otse kuluaruandes, ei saa seda teavet komisjoni raamatupidamissüsteemis registreerida. Detsentraliseeritud ja otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise raames alusetult makstud summade sissenõudmise eest vastutavad liikmesriigid, kolmandad riigid või ametid. Ka eelarve täitmisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega kohaldatakse korrigeerimisvahendeid, mis on määratud kindlaks rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutes.

Tuleks tähele panna, et kõik arvandmed on ümardatud miljonitesse eurodesse. Kuna tabelites esitatud arvandmed on ümardatud, võib nende liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda. Summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. Summad, mis võrduvad 0-ga, on näidatud kriipsuga (-).

6.2   KOONDTABELID

KOONDTABELID

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Finantskorrektsioonid: |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 6.3.1 | 733 | 1 128 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 6.4.1 | 673 | 925 |
| Muud | 6,5 | 0 | 0 |
| Finantskorrektsioonid kokku | | 1 406 | 2 053 |
| Sissenõudmised: |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 6.3.1 | 335 | 292 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 6.4.4 | 50 | 24 |
| Muud | 6,5 | 377 | 301 |
| Sissenõudmised kokku | | 762 | 617 |
| Kokku otsustatud/kinnitatud 2011. aastal | 2 168 | 2 670 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Finantskorrektsioonid:

Finantskorrektsioonid:

Põllumajandus ja maaelu areng

6.3.1

6.3.1

733

1 128

Ühtekuuluvuspoliitika

6.4.1

6.4.1

673

925

Muud

6,5

6,5

0

0

Finantskorrektsioonid kokku

1 406

2 053

Sissenõudmised:

Sissenõudmised

Põllumajandus ja maaelu areng

6.3.1

6.3.1

335

292

Ühtekuuluvuspoliitika

6.4.4

6.4.4

50

24

Muud

6,5

6,5

377

301

Sissenõudmised kokku

762

617

Kokku otsustatud/kinnitatud 2011. aastal

2 168

2 670

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2011 | 2010 |
| Finantskorrektsioonid: |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 6.3.2 | 483 | 814 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 6.4.2 | 624 | 737 |
| Muud | 6,5 | 0 | 0 |
| Finantskorrektsioonid kokku | | 1 107 | 1 551 |
| Sissenõudmised: |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 6.3.2 | 339 | 286 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 6.4.4 | 48 | 25 |
| Muud | 6,5 | 346 | 274 |
| Sissenõudmised kokku | | 733 | 585 |
| Kokku rakendatud 2011. aastal | 1 840 | 2 136 |

miljonites eurodes

Lisa

2011

2010

Finantskorrektsioonid:

Finantskorrektsioonid:

Põllumajandus ja maaelu areng

6.3.2

6.3.2

483

814

Ühtekuuluvuspoliitika

6.4.2

6.4.2

624

737

Muud

6,5

6,5

0

0

Finantskorrektsioonid kokku

1 107

1 551

Sissenõudmised:

Sissenõudmised

Põllumajandus ja maaelu areng

6.3.2

6.3.2

339

286

Ühtekuuluvuspoliitika

6.4.4

6.4.4

48

25

Muud

6,5

6,5

346

274

Sissenõudmised kokku

733

585

Kokku rakendatud 2011. aastal

1 840

2 136

6.3   PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU VALDKONNAS TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONID

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU VALDKONNAS TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONID

6.3.1   
  2011. aastal otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2011. aastal otsustatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EAGF: |
| Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mittekinnipidamine | (63) | 33 |
| Vastavuskontroll | 728 | 1 022 |
| Maaelu areng: |
| TRDI 2000-2006 | 3 | 49 |
| SAPARD 2000-2006 | 6 | 3 |
| EAFRD 2007-2013 | 58 | 20 |
| Finantskorrektsioonid kokku | 733 | 1 128 |
| EAGF: |
| EAGF - eeskirjade eiramised | 174 | 178 |
| Maaelu areng: |
| TRDI - sissenõudmised | 8 | 10 |
| SAPARD - sissenõudmised | 30 | 5 |
| EAFRD - eeskirjade eiramised | 123 | 98 |
| Sissenõudmised kokku | 335 | 292 |
| Kokku | 1 068 | 1 420 |

miljonites eurodes

2011

2010

EAGF:

EAGF:

Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mittekinnipidamine

(63)

33

Vastavuskontroll

728

1 022

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI 2000-2006

3

49

SAPARD 2000-2006

6

3

EAFRD 2007-2013

58

20

Finantskorrektsioonid kokku

733

1 128

EAGF:

EAGF:

EAGF - eeskirjade eiramised

174

178

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI - sissenõudmised

8

10

SAPARD - sissenõudmised

30

5

EAFRD - eeskirjade eiramised

123

98

Sissenõudmised kokku

335

292

Kokku

1 068

1 420

EAGFi summade jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 1.

Kõik eespool näidatud summad on kaasatud komisjoni tulemiaruandesse.

Kui 2010. aastal vastavuskontrollimenetluste arv suurenes võrreldes 2009. aastaga, siis 2011. aastal see vähenes. 2010. aastal oli see summa erakordselt suur, sest eelarveaasta jooksul tehti muu hulgas otsus lõpuleviimata kontrolli ja heakskiitmise menetluse kohta, mille summa oli 471 miljonit eurot. See otsus võeti vastu enne eelarveaasta lõppu ja rakendati 2011. aastal. Menetluste summad, mille suhtes tehti otsus 2011. aastal, on taas saavutanud 2009. aasta ja sellele eelnenud aastatega võrreldava taseme.

63 miljoni euro suuruse finantskontrolli ja heakskiitmise summa näol on tegemist summadega, mis maksti välja teatavatele liikmesriikidele (peamiselt Itaalia ja Ühendkuningriik), kes ületasid aasta jooksul sissenõudmisele kuuluvaid summasid.

Tuleks märkida, et maaelu arengu valdkonnas otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonidena kajastatud summad ning allpool kajastatud rakendatud finantskorrektsioonid sisaldavad ka eeskirjade eiramisega seonduvaid sissenõudmisi, mille summa 2011. aastal oli 0,2 miljonit eurot (2010. aastal 3 miljonit eurot). Need summad laekusid Euroopa Komisjonile pärast liikmesriikide poolt aluselt tehtud maksete sissenõudmist.

6.3.2   
  2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EAGF: |
| Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mittekinnipidamine | (63) | 33 |
| Vastavuskontroll | 506 | 728 |
| Maaelu areng: |
| TRDI 2000-2006 | 3 | 49 |
| SAPARD 2000-2006 | 6 | 3 |
| EAFRD 2007-2013 | 31 | 0 |
| Finantskorrektsioonid kokku | 483 | 814 |
| EAGF: |
| EAGF - eeskirjade eiramised | 178 | 172 |
| Maaelu areng: |
| TRDI - sissenõudmised | 8 | 10 |
| SAPARD - sissenõudmised | 30 | 5 |
| EAFRD - eeskirjade eiramised | 123 | 98 |
| Sissenõudmised kokku | 339 | 286 |
| Kokku | 822 | 1 101 |

miljonites eurodes

2011

2010

EAGF:

EAGF:

Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mittekinnipidamine

(63)

33

Vastavuskontroll

506

728

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI 2000-2006

3

49

SAPARD 2000-2006

6

3

EAFRD 2007-2013

31

0

Finantskorrektsioonid kokku

483

814

EAGF:

EAGF:

EAGF - eeskirjade eiramised

178

172

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI - sissenõudmised

8

10

SAPARD - sissenõudmised

30

5

EAFRD - eeskirjade eiramised

123

98

Sissenõudmised kokku

339

286

Kokku

822

1 101

EAGFi summade jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 2.

6.3.3   
  Finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

Finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

Otsustatud EAGFi finantskorrektsioonid - 1999.-2011. aasta kumulatiivsed andmed

Otsustatud EAGFi finantskorrektsioonid - 1999.-2011. aasta kumulatiivsed andmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011. aasta lõpu seisuga | 2010. aasta lõpu seisuga |
| EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus | 7 717 | 7 035 |

miljonites eurodes

2011. aasta lõpu seisuga

2010. aasta lõpu seisuga

EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus

EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus

7 717

7 035

EAGFi finantskontrolli ja heakskiitmise kumulatiivsete summade jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 3.

2011. aasta kumulatiivsed andmed vastavad vastavuskontrolliotsustele nr 1–36, mis tehti kuni 15. oktoobrini 2011, mil lõppes on EAGFi eelarveaasta. 2011. kalendriaastal otsustatud summad ulatusid 728 miljoni euroni (vt lisa 6.3.1) ja sisaldavad 628 miljoni euro suurust summat, mille kohta tehti otsus 2011. eelarveaastal ning mis vastab eespool tabelis näidatud 2011. aasta lõpu seisuga ja 2010. aasta lõpu seisuga esitatud kumulatiivsete andmete vahele.

6.3.1

Tuleks märkida, et kõik vastavuskontrolliotsused on tehtud ametlikult komisjoni otsusega, samal ajal kui finantskontrolli ja heakskiitmise otsuste menetlemine võtab tavaliselt kauem aega ja need avaldavad mõju järgnevatele aastatele.

Otsustatud maaelu arengu finantskorrektsioonid - 2000.-2011. aasta kumulatiivsed andmed

Otsustatud maaelu arengu finantskorrektsioonid - 2000.-2011. aasta kumulatiivsed andmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011. aasta lõpu seisuga | 2010. aasta lõpu seisuga |
| Maaelu arengu finantskorrektsioonid: |
| TRDI 2000-2006 | 64 | 61 |
| SAPARD 2000-2006 | 24 | 17 |
| EAFRD 2007-2013 | 79 | 21 |
| Kokku | 167 | 98 |

miljonites eurodes

2011. aasta lõpu seisuga

2010. aasta lõpu seisuga

Maaelu arengu finantskorrektsioonid:

Maaelu arengu finantskorrektsioonid:

TRDI 2000-2006

64

61

SAPARD 2000-2006

24

17

EAFRD 2007-2013

79

21

Kokku

167

98

6.3.4   
  Pooleliolevad finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

Pooleliolevad finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

Pooleliolevad finantskorrektsioonid

Pooleliolevad finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2010 seisuga pooleli-olevad finants-korrektsioonid | 2011. aastal pooleli-olevad uued finants-korrekt-sioonid | Finants-korrekt-sioonid, mille suhtes on 2011. aastal tehtud otsus | Kohandused finants-korrekt-sioonides, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2010 seisuga | 31.12.2011 seisuga pooleli-olevad finants-korrektsioonid |
| EAGF: |
| EAGF - tulevased vastavuskontrolli ja finantskontrolli otsused | 2 288 | 573 | (665) | 8 | 2 204 |
| Maaelu areng: |
| TRDI 2000-2006 | 7 | 29 | (3) | 1 | 34 |
| SAPARD 2000-2006 | 68 | 36 | (6) | (20) | 77 |
| EAFRD 2007-2013 | 123 | 179 | (58) | 261 | 505 |
| Pooleliolevad finantskorrektsioonid kokku | 2 486 | 818 | (732) | 250 | 2 821 |

miljonites eurodes

31.12.2010 seisuga pooleli-olevad finants-korrektsioonid

2011. aastal pooleli-olevad uued finants-korrekt-sioonid

Finants-korrekt-sioonid, mille suhtes on 2011. aastal tehtud otsus

Kohandused finants-korrekt-sioonides, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2010 seisuga

31.12.2011 seisuga pooleli-olevad finants-korrektsioonid

EAGF:

EAGF:

EAGF - tulevased vastavuskontrolli ja finantskontrolli otsused

2 288

573

(665)

8

2 204

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI 2000-2006

7

29

(3)

1

34

SAPARD 2000-2006

68

36

(6)

(20)

77

EAFRD 2007-2013

123

179

(58)

261

505

Pooleliolevad finantskorrektsioonid kokku

2 486

818

(732)

250

2 821

2011. aasta lõpu seisuga pooleliolevate EAGFi finantskorrektsioonide summa näitab, et tulevaste vastavuskontrolliotsuste puhul kohaldatav hindamismeetod paraneb.

SAPARDi ja TRDI programmid on lõpetamisfaasis, mis seletab ka pooleliolevate finantskorrektsioonide summa vähenemist.

EAFRDi puhul on suurenemine peamiselt seletatav hindamismeetodi muutmisega. Kuni eelmise aastani kasutati ekstrapoleerimise meetodit, mis põhines ajaloolistel andmetel, s.o EAGFiga seoses 2000.-2006. aastal algatatud tegelikel juhtumitel. Seda hinnangut võrreldi seejärel EAFRD programmide algusaastatel algatatud tegeliku juhtumite tasemega. Ometi andis see meetod eelmisel aastal tulemuseks väiksemad summad, kui tuleneks tegelikult algatatud juhtumitest. Seetõttu on ekstrapoleerimise meetodit kohandatud ja viidud see EAGFi omaga kooskõlla, sest nende kahe fondi puhul rakendatakse tegelikult sama kontrolli ja heakskiitmise protsessi. Pooleliolevana kajastatud summad annavad nüüd tulevikus tehtavatest finantskorrektsioonidest realistlikuma pildi.

Pooleliolevad sissenõudmised

Pooleliolevad sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2010 seisuga pooleli-olevad sisse-nõudmised | 2011. aastal pooleli-olevad uued sisse-nõudmised | Sisse-nõudmised, mille suhtes on 2011. aastal tehtud otsus | Kohandused sisse-nõudmistes, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2010 seisuga | 31.12.2011 seisuga pooleli-olevad sissenõudmised |
| EAGF: |
| EAGF - eeskirjade eiramised | 323 | 199 | (174) | (95) | 253 |
| Maaelu areng: |
| TRDI 2000-2006 | 7 | 6 | (8) | 7 | 12 |
| SAPARD 2000-2006 | 94 | 6 | (30) | (19) | 50 |
| EAFRD 2007-2013 | 22 | 65 | (123) | 81 | 45 |
| Pooleliolevad sissenõudmised kokku | 446 | 275 | (335) | (26) | 360 |

miljonites eurodes

31.12.2010 seisuga pooleli-olevad sisse-nõudmised

2011. aastal pooleli-olevad uued sisse-nõudmised

Sisse-nõudmised, mille suhtes on 2011. aastal tehtud otsus

Kohandused sisse-nõudmistes, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2010 seisuga

31.12.2011 seisuga pooleli-olevad sissenõudmised

EAGF:

EAGF:

EAGF - eeskirjade eiramised

323

199

(174)

(95)

253

Maaelu areng:

Maaelu areng:

TRDI 2000-2006

7

6

(8)

7

12

SAPARD 2000-2006

94

6

(30)

(19)

50

EAFRD 2007-2013

22

65

(123)

81

45

Pooleliolevad sissenõudmised kokku

446

275

(335)

(26)

360

6.4   ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMES TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMES TEHTAVAD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

6.4.1   
  2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid programmitöö perioodide lõikes

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid programmitöö perioodide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus) |
| — | 1994.-1999. aasta programmid |

miljonites eurodes

2011

2010

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

—

1994.-1999. aasta programmid

13

136

| — | 2000.-2006. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2000.-2006. aasta programmid

440

788

| — | 2007.–2013. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta programmid

220

2

Kokku

673

925

Nende summade jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 4.

1994.-1999. aasta programmitöö perioodiga seoses kajastati 2011. aastal väga vähe finantskorrektsioone, sest suur enamik programme on lõpetatud. Tulevikus väheneb see summa veelgi. 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi puhul antakse finantskorrektsioonidest teada ja kinnitatakse need praegu käimasoleva lõpetamisprotsessi käigus. Siiski jätkatakse auditite tegemist isegi lõpetatud programmide suhtes. Praeguste kohapealsete auditite tulemusel jätkub ka järgmistel aastatel aruandeperioodiga 2007–2013 seonduvate otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonide summa suurenemine, mida täheldati juba aruandeaastal.

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid ja nende rakendamine 2011. aastal

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid ja nende rakendamine 2011. aastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühte-kuulu-vusfond | ESF | FIF/EKF (5) | EAGGFi arendus-rahastu | KOKKU |
| Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus | 6 | — | — | — | — | 6 |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | 2 | — | 1 | 0 | 1 | 4 |
| Veel rakendamata | 3 | — | — | — | — | 3 |
| Periood 1994-1999 kokku | 11 | — | 1 | 0 | 1 | 13 |
| Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus | 217 | 72 | 8 | 0 | 0 | 297 |
| Rakendatud liikmesriikide poolt | (10) | 4 | — | — | — | (6) |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | 5 | 3 | — | — | 0 | 8 |
| Veel rakendamata | 199 | (62) | 0 | 3 | — | 140 |
| Periood 2000-2006 kokku | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 |
| Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus | — | — | — | — | — | 0 |
| Rakendatud liikmesriikide poolt | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | — | — | — | — | — | 0 |
| Veel rakendamata | 0 | — | 59 | — | — | 59 |
| Periood 2007-2013 kokku | 3 | — | 218 | — | — | 220 |
| 2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 |
| 2010. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |

miljonites eurodes

ERF

Ühte-kuulu-vusfond

ESF

FIF/EKF (5)

5

EAGGFi arendus-rahastu

KOKKU

Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus

6

—

—

—

—

6

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

2

—

1

0

1

4

Veel rakendamata

3

—

—

—

—

3

Periood 1994-1999 kokku

11

—

1

0

1

13

Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus

217

72

8

0

0

297

Rakendatud liikmesriikide poolt

(10)

4

—

—

—

(6)

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

5

3

—

—

0

8

Veel rakendamata

199

(62)

0

3

—

140

Periood 2000-2006 kokku

411

17

9

3

0

440

Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus

—

—

—

—

—

0

Rakendatud liikmesriikide poolt

2

—

158

—

—

160

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

—

—

—

—

—

0

Veel rakendamata

0

—

59

—

—

59

Periood 2007-2013 kokku

3

—

218

—

—

220

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku

2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku

424

17

227

3

1

673

2010. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku

2010. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid kokku

494

258

49

91

33

925

2011. aastal kinnitatud 673 miljoni euro suurusest kogusummast moodustavad 233 miljonit eurot summad, mis kinnitati varasematel aastatel, kuid mida ei olnud varem aruandes kajastatud, ning varem aruandes kajastatud summade korrigeerimised. See tuleneb ühelt poolt sellest, et finantskorrektsioonide toimikute haldamine on oma laadilt raamatupidamisväline, mistõttu on võimalik, et uutest juhtumitest teatatakse hilisemas etapis, ja teiselt poolt sellest, et esineb juhtumeid, kus tegevusprogrammi kestel määratud finantskorrektsiooni lõplik summa selgub alles programmi lõppedes.

Aasta jooksul kinnitatud/otsustatud ja komisjoni sissenõudekorralduse väljaandmise teel rakendatud finantskorrektsioonide summa (st komisjonile tagasimakstud summa) oli 12 miljonit eurot, sh ajavahemikuga 1994-1999 seoses 4 miljonit eurot ja ajavahemikuga 2000-2006 seoses 8 miljonit eurot (2010. aastal 158 miljonit eurot). Tuleks märkida, et sissenõudekorralduste kasutamine moodustab finantskorrektsioonide kogusummast üksnes piiratud osa (2011. aastal rakendatud summast alla 3 %), sest kohaldatavate valdkondlike õigusaktidega on ette nähtud võimalus, et liikmesriigid nõustuvad komisjoni ettepaneku kohase finantskorrektsiooniga ja asendavad seejärel programmi rakendamise kestel eeskirjadele mittevastavad kulud eeskirjadele vastavatega, mis tähendab, et komisjonil ei ole vaja sissenõudekorraldust välja anda (ent programmi lõppedes ei ole liikmesriikidel eeskirjadele mittevastavate kulude asendamiseks muid kulusid enam võimalik esitada). Komisjon väljastab sissenõudekorraldused ainult juhul, kui liikmesriik keeldub finantskorrektsiooni tegemast ja komisjonil on vaja teha ametlik korrigeerimisotsus, või mõnel juhul ka programmi lõpetamise etapis, kui komisjoni määratud finantskorrektsioon on suurem kui liikmesriigi taotletav summa.

ERFi puhul seondub 2011. aasta korrektsiooni summa nagu varemgi peamiselt 2000.-2006. aasta programmidega, mis on praegu lõpetamisel; pärast lõpetamisdeklaratsioonide analüüsi on 2011. aastal kinnitatud korrektsioonid, mis põhinevad asjaomase programmi puhul arvutatud jääkriski ekstrapoleerimisel, ja korrektsioone jätkatakse 2012. aastal. Programmi lõppedes tehtavad finantskorrektsioonid tähendavad ELi netorahastamise vähenemist (s.o tasumisele kuuluvate lõppsummade vähendamist või summa sissenõudmist, kui tasumisele kuuluv lõppsumma on korrektsioonist väiksem).

ESFi puhul seondub enamik 2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonide summast 2007.-2013. aasta programmitöö perioodiga; selle põhjuseks on programmi rakendamise käigus kasvav lõpetatud auditite arv. 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi puhul ei ole liikmesriikidel enam võimalik asendada eeskirjadele mittevastavaid kulusid eeskirjadele vastavatega, aga kuna programmid on lõpetamise etapis, näitasid liikmesriigid lõpetamisdokumentides, kas finantskorrektsioonid on maha arvatud, ning need summad on esitatud ka eespool toodud tabelis. 1994.-1999. aasta programmitöö perioodiga seoses otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid seonduvad kas komisjoni otsuse järel tehtud finantskorrektsioonidega või juhtudega, mil liikmesriik on pärast tegevusprogrammi lõppemist kindlaks teinud eeskirjade eiramisi, mille komisjon nõuab sisse sissenõudekorralduse väljastamisega.

FIFG/EKFi puhul seondub 3 miljoni euro suurune otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonide summa nii teatavate programmide lõpetamisprotsessi kui ka muude programmide audititega.

EAGGFi arendusrahastu puhul ei ole kõik programmid veel lõppenud. 2012. ja 2013. aastal jätkatakse finantskorrektsioonide kohta aru andmist hoolimata sellest, et asjaomased summad on väga piiratud.

Tuleks märkida, et eespool tabelites EAGGFi arendusrahastu kohta esitatud summad hõlmavad ka eeskirjade eiramistega seotud sissenõudmisi, mille summa 2011. aastal oli 2 miljonit eurot (2010. aastal 3 miljonit eurot). Nende summade näol on tegemist summadega, mis tulenesid komisjoni otsusest ja laekusid liikmesriikide poolt aluselt tehtud maksete sissenõudmise tulemusena Euroopa Komisjonile.

6.4.2   
  2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid programmiperioodide kaupa

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid programmiperioodide kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus) |
| — | 1994.-1999. aasta programmid |

miljonites eurodes

2011

2010

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

—

1994.-1999. aasta programmid

32

476

| — | 2000.-2006. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2000.-2006. aasta programmid

432

259

| — | 2007.–2013. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2007.–2013. aasta programmid

160

2

Kokku

624

737

Nende summade jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 5.

Tuleks märkida, et eelkõige 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi puhul ei sisalda eespool nimetatud summad kõiki finantskorrektsioone, millest liikmesriigid teatasid 2010. aastal komisjonile saadetud lõppmaksetaotlustes, mille heakskiitmise menetlus on veel pooleli. Kõnealuses etapis rakendab finantskorrektsiooni liikmesriik, tõendades finantskorrektsiooni summa mahaarvamist lõppmaksetaotluse summast. Eelarvevahendite käsutajale on aga programmi lõpetamise puhul maksetaotluse heakskiitmiseks raamatupidamissüsteemis eeskirjadega kehtestatud pikemad tähtajad, mis peavad olema möödunud, et maksetaotlust saaks täielikult töödelda ja et komisjon saaks makse teha. Enne 2010. aasta lõppu saadud ja 2011. aasta lõpuks veel heakskiitmata maksetaotlused sisaldavad finantskorrektsioone; kuna neid maksetaotlusi menetletakse aga alles 2012. aastal ja sellele järgnevatel aastatel, esitatakse rakendatud finantskorrektsioonide summa aruandes pärast lõpetamisdokumentide kontrollimist ja sellega seotud finantstehingute täielikku heakskiitmist. Praeguse (2007-2013) programmitöö perioodiga seonduvad korrigeerimised peaksid praegu kohapeal tehtavate kontrollide tulemusel järgnevatel aastatel veelgi suurenema.

2011. aastal rakendatud (2011. aastal või varem otsustatud/kinnitatud) finantskorrektsioonid

2011. aastal rakendatud (2011. aastal või varem otsustatud/kinnitatud) finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühte-kuulu-vusfond | ESF | FIFG/EKF | EAGGFi arendus-rahastu | KOKKU 2011 |
| Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid: |
| Kinnitatud 2011. aastal | 8 | — | 1 | 0 | 1 | 10 |
| Kinnitatud varasematel aastatel | 22 | — | 0 | — | 0 | 22 |
| Periood 1994-1999 kokku | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid: |
| Kinnitatud 2011. aastal | 211 | 79 | 0 | 0 | 0 | 291 |
| Kinnitatud varasematel aastatel | 175 | 35 | 19 | (90) | — | 140 |
| Periood 2000-2006 kokku | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid: |
| Kinnitatud 2011. aastal | 2 | — | 157 | — | — | 160 |
| Kinnitatud varasematel aastatel | 0 | — | 1 | — | — | 1 |
| Periood 2007-2013 kokku | 2 | — | 158 | — | — | 161 |
| 2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

miljonites eurodes

ERF

Ühte-kuulu-vusfond

ESF

FIFG/EKF

EAGGFi arendus-rahastu

KOKKU 2011

Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid:

Kinnitatud 2011. aastal

8

—

1

0

1

10

Kinnitatud varasematel aastatel

22

—

0

—

0

22

Periood 1994-1999 kokku

30

—

1

0

1

32

Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid:

Kinnitatud 2011. aastal

211

79

0

0

0

291

Kinnitatud varasematel aastatel

175

35

19

(90)

—

140

Periood 2000-2006 kokku

387

115

19

(90)

0

432

Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid:

Kinnitatud 2011. aastal

2

—

157

—

—

160

Kinnitatud varasematel aastatel

0

—

1

—

—

1

Periood 2007-2013 kokku

2

—

158

—

—

161

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

419

115

178

(90)

1

624

2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

542

21

42

90

41

737

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonide 624 miljoni euro suurusest kogusummast hõlmab 212 miljonit eurot varasematel aastatel rakendatud, ent varem aruandes veel kajastamata summasid, samuti varem aruandes kajastatud summades tehtud korrigeerimisi põhjustel, mida on juba selgitatud lisas 6.4.1.

6.4.1

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid (rakendamise viiside lõikes)

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid (rakendamise viiside lõikes)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühte-kuulu-vusfond | ESF | FIFG/EKF | EAGGFi arendus-rahastu | KOKKU |
| Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus | 23 | — | — | — | — | 23 |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | 7 | — | 1 | 0 | 1 | 9 |
| Periood 1994-1999 kokku | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise / mahaarvamise teel sulgemise käigus | 237 | 94 | 19 | 0 | 0 | 351 |
| Rakendatud liikmesriikide poolt | 142 | 17 | — | (90) | — | 69 |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | 8 | 4 | — | — | 0 | 12 |
| Periood 2000-2006 kokku | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud assigneeringute vabastamise / mahaarvamise teel sulgemise käigus | — | — | — | — | — | 0 |
| Rakendatud liikmesriikide poolt | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Rakendatud sissenõudekorralduse teel | — | — | — | — | — | 0 |
| Periood 2007-2013 kokku | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| 2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

miljonites eurodes

ERF

Ühte-kuulu-vusfond

ESF

FIFG/EKF

EAGGFi arendus-rahastu

KOKKU

Perioodi 1994-1999 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise/mahaarvamise teel sulgemise käigus

23

—

—

—

—

23

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

7

—

1

0

1

9

Periood 1994-1999 kokku

30

—

1

0

1

32

Perioodi 2000-2006 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise / mahaarvamise teel sulgemise käigus

237

94

19

0

0

351

Rakendatud liikmesriikide poolt

142

17

—

(90)

—

69

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

8

4

—

—

0

12

Periood 2000-2006 kokku

387

115

19

(90)

0

432

Perioodi 2007-2013 finantskorrektsioonid:

Rakendatud assigneeringute vabastamise / mahaarvamise teel sulgemise käigus

—

—

—

—

—

0

Rakendatud liikmesriikide poolt

2

—

158

—

—

160

Rakendatud sissenõudekorralduse teel

—

—

—

—

—

0

Periood 2007-2013 kokku

2

—

158

—

—

160

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

419

115

178

(90)

1

624

2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

542

21

42

90

41

737

Komisjoni sissenõudekorralduse väljaandmise teel aasta jooksul rakendatud finantskorrektsioonide summa (st komisjonile tagasimakstud summa) oli 21 miljonit eurot, sh ajavahemikuga 1994-1999 seoses 9 miljonit eurot ja ajavahemikuga 2000-2006 seoses 12 miljonit eurot (2010. aastal 158 miljonit eurot). Lisas 6.4.1 kirjeldatud põhjustel moodustab sissenõudekorralduse teel rakendamine üksnes piiratud osa finantskorrektsioonidest (3 % 2011. aastal rakendatud summast).

6.4.1

Tuleb märkida, et kuna ERFi puhul 2010. aastal esitatud lõppmaksetaotluste heakskiitmine veel käib, ei ole neid eespool esitatud rakendamise andmetes arvesse võetud; sellest tingituna on ka rakendamise määrad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul suhteliselt madalamad (vastavalt 65 % ja 78 %). Peaaegu kõik rakendatavad summad tulenevad 2000.-2006. aasta programmide lõpetamisest: 2,1 miljardit eurot (2,2 miljardi euro suurusest veel heakskiitmata kogusummast) tuleneb ERFi/Ühtekuuluvusfondi lõppmaksetaotlustest, mis on küll saadud, aga mis kajastatakse rakendatuna alles pärast seda, kui lõppmakse lähikuudel heaks kiidetakse.

ESFi puhul seonduvad kõik sissenõudekorralduse teel rakendatud finantskorrektsioonid 1994.-1999. aasta programmitöö perioodiga, sest programmid on lõpetatud. Perioodi 2000-2006 puhul teeb korrektsioonid kindlaks kas liikmesriik lõpetamisdokumentides või komisjon, kes seejärel nõuab liikmesriigilt, et ta kinnitaks, et need summad tuleks lõpetamisel maha arvata. Sissenõudekorraldusi seetõttu ei väljastata. Tuleks märkida, et paljusid programme alles analüüsitakse, mistõttu lõpetamisel rakendatavate finantskorrektsioonide summa praeguse lõpetamisprotsessi (lõpetamisdokumentide analüüs ja viimase maksetaotluse summa heakskiitmine) tulemusena järgnevatel aastatel suureneb.

FIFG/EKFi puhul kujutab 90 miljoni euro suurune negatiivne summa mitmete Hispaania suhtes rakendatud finantskorrektsioonide korrigeerimist, mida 2010. aastal kajastati ekslikult rakendatuna. See liikmesriik arvas kõnealused summad komisjonile 2010. aastal saadetud maksetaotlustest küll maha, aga need maksetaotlused kuulusid programmi lõpetamisdokumentide hulka ja 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli komisjonil nende menetlemine veel pooleli. Rakendamise määratluse kohaselt on see korrigeerimine kajastatud 2011. aasta andmetes negatiivse summana.

6.4.3   
  Finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed ja rakendamise määrad

Finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed ja rakendamise määrad

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Periood 1994- 1999 | Periood 2000- 2006 | Periood 2007–2013 | 2011. aasta lõpu seisuga kokku | 2010. aasta lõpu seisuga kokku |
| ERF | 1 769 | 4 575 | 4 | 6 348 | 5 924 |
| Ühtekuuluvusfond | 273 | 508 | 0 | 781 | 763 |
| ESF | 397 | 1 182 | 218 | 1 798 | 1 572 |
| FIFG/EKF | 100 | 99 | 0 | 198 | 195 |
| EAGGFi arendusrahastu | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Kokku | 2 663 | 6 405 | 222 | 9 291 | 8 619 |

miljonites eurodes

Periood 1994- 1999

Periood 2000- 2006

Periood 2007–2013

2011. aasta lõpu seisuga kokku

2010. aasta lõpu seisuga kokku

ERF

1 769

4 575

4

6 348

5 924

Ühtekuuluvusfond

273

508

0

781

763

ESF

397

1 182

218

1 798

1 572

FIFG/EKF

100

99

0

198

195

EAGGFi arendusrahastu

125

41

0

166

165

Kokku

2 663

6 405

222

9 291

8 619

Kogusumma jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 4.

Rakendatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

Rakendatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Periood 1994- 1999 | Periood 2000- 2006 | Periood 2007–2013 | 2011. aasta lõpu seisuga kokku | 2010. aasta lõpu seisuga kokku |
| ERF | 1 766 | 2 359 | 3 | 4 128 | 3 709 |
| Ühtekuuluvusfond | 266 | 342 | 0 | 608 | 493 |
| ESF | 396 | 1 165 | 159 | 1 720 | 1 542 |
| FIFG/EKF | 100 | 4 | 0 | 104 | 194 |
| EAGGFi arendusrahastu | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Kokku | 2 652 | 3 912 | 162 | 6 726 | 6 102 |

miljonites eurodes

Periood 1994- 1999

Periood 2000- 2006

Periood 2007–2013

2011. aasta lõpu seisuga kokku

2010. aasta lõpu seisuga kokku

ERF

1 766

2 359

3

4 128

3 709

Ühtekuuluvusfond

266

342

0

608

493

ESF

396

1 165

159

1 720

1 542

FIFG/EKF

100

4

0

104

194

EAGGFi arendusrahastu

125

41

0

166

165

Kokku

2 652

3 912

162

6 726

6 102

Kogusumma jaotumine liikmesriikide lõikes on esitatud tabelis 5.

Eespool esitatud tabelis on teisalt kajastatud finantskorrektsioonid, mille asjaomased liikmesriigid on vaidlustanud (varasemad kogemused on siiski näidanud, et komisjonil on väga harva tulnud summad sellistel juhtudel tagasi maksta). Täpsem teave on esitatud lisas 5.4.

5.4

31. detsembri 2011. aasta seisuga otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid ja rakendamise määrad 31. detsembri 2011. aasta seisuga (kumulatiivsed andmed)

31. detsembri 2011. aasta seisuga otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid ja rakendamise määrad 31. detsembri 2011. aasta seisuga (kumulatiivsed andmed)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühte-kuulu-vus-fond | ESF | FIFG/EKF | EAGGF i aren-dus-rahastu | Kokku 2011 | Kokku 2010 |
| 1994.-1999. aasta programmide finantskorrektsioonid |
| Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid | 1 769 | 273 | 397 | 100 | 125 | 2 663 | 2 652 |
| Rakendatud finantskorrektsioonid | 1 766 | 266 | 396 | 100 | 125 | 2 652 | 2 621 |
| Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid | 3 | 8 | 1 | 0 | 0 | 11 | 31 |
| Rakendamise määr | 100 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % |
| 2000.-2006. aasta programmide finantskorrektsioonid |
| Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid | 4 575 | 508 | 1 182 | 99 | 41 | 6 405 | 5 965 |
| Rakendatud finantskorrektsioonid | 2 359 | 342 | 1 165 | 4 | 41 | 3 912 | 3 480 |
| Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid | 2 216 | 166 | 17 | 94 | 0 | 2 493 | 2 485 |
| Rakendamise määr | 52 % | 67 % | 99 % | 4 % | 100 % | 61 % | 58 % |
| 2007.-2013. aasta programmide finantskorrektsioonid |
| Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid | 4 | — | 217 | — | — | 222 | 2 |
| Rakendatud finantskorrektsioonid | 3 | — | 159 | — | — | 162 | 2 |
| Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid | 0 | — | 59 | — | — | 60 | 0 |
| Rakendamise määr | 87 % | N/A | 73 % | N/A | N/A | 73 % | 84 % |
| Finantskorrektsioonid kokku |
| Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid | 6 348 | 781 | 1 797 | 198 | 166 | 9 291 | 8 619 |
| Rakendatud finantskorrektsioonid | 4 128 | 608 | 1 721 | 104 | 166 | 6 726 | 6 102 |
| Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid | 2 220 | 173 | 76 | 94 | 0 | 2 565 | 2 516 |
| Rakendamise määr | 65 % | 78 % | 96 % | 53 % | 100 % | 72 % | 71 % |

miljonites eurodes

ERF

Ühte-kuulu-vus-fond

ESF

FIFG/EKF

EAGGF i aren-dus-rahastu

Kokku 2011

Kokku 2010

1994.-1999. aasta programmide finantskorrektsioonid

1994.-1999. aasta programmide finantskorrektsioonid

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

1 769

273

397

100

125

2 663

2 663

2 652

2 652

Rakendatud finantskorrektsioonid

1 766

266

396

100

125

2 652

2 652

2 621

2 621

Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid

3

8

1

0

0

11

11

31

31

Rakendamise määr

Rakendamise määr

100 %

100 %

97 %

97 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

2000.-2006. aasta programmide finantskorrektsioonid

2000.-2006. aasta programmide finantskorrektsioonid

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

4 575

508

1 182

99

41

6 405

6 405

5 965

5 965

Rakendatud finantskorrektsioonid

2 359

342

1 165

4

41

3 912

3 912

3 480

3 480

Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid

2 216

166

17

94

0

2 493

2 493

2 485

2 485

Rakendamise määr

Rakendamise määr

52 %

52 %

67 %

67 %

99 %

99 %

4 %

4 %

100 %

100 %

61 %

61 %

58 %

58 %

2007.-2013. aasta programmide finantskorrektsioonid

2007.-2013. aasta programmide finantskorrektsioonid

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

4

—

217

—

—

222

222

2

2

Rakendatud finantskorrektsioonid

3

—

159

—

—

162

162

2

2

Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid

0

—

59

—

—

60

60

0

0

Rakendamise määr

Rakendamise määr

87 %

87 %

N/A

N/A

73 %

73 %

N/A

N/A

N/A

N/A

73 %

73 %

84 %

84 %

Finantskorrektsioonid kokku

Finantskorrektsioonid kokku

Otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

6 348

781

1 797

198

166

9 291

9 291

8 619

8 619

Rakendatud finantskorrektsioonid

4 128

608

1 721

104

166

6 726

6 726

6 102

6 102

Otsustatud/kinnitatud, kuid veel rakendamata finantskorrektsioonid

2 220

173

76

94

0

2 565

2 565

2 516

2 516

Rakendamise määr

Rakendamise määr

65 %

65 %

78 %

78 %

96 %

96 %

53 %

53 %

100 %

100 %

72 %

72 %

71 %

71 %

2000.-2006. aasta programmitöö perioodi madalat rakendamise määra selgitab pooleliolev lõpetamisprotsess, mille raames ei ole 2010. aasta lõpus saadud maksetaotlusi veel heaks kiidetud, mistõttu nendega seonduvaid finantskorrektsioone ei saanud 2011. aasta rakendamise andmetes endiselt arvesse võtta.

6.4.4   
  Sissenõudmised

Sissenõudmised

2011. aastal kinnitatud sissenõudmised

2011. aastal kinnitatud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Muud eelarve täitmise viisid | 50 | 24 |

miljonites eurodes

2011

2010

Muud eelarve täitmise viisid

50

24

2011. aastal rakendatud sissenõudmised

2011. aastal rakendatud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Muud eelarve täitmise viisid | 48 | 25 |

miljonites eurodes

2011

2010

Muud eelarve täitmise viisid

48

25

Tuleks tähele panna, et mõnesid eespool tabelis esitatud summasid kajastati 2010. aastal lisas 6.5.

6.5

6.4.5   
  Pooleliolevad finantskorrektsioonid

Pooleliolevad finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2010 seisuga pooleliolevad finants-korrektsioonid | 2011. aastal pooleliolevad uued finants-korrekt-sioonid | 2011. aastal otsustatud finants-korrekt-sioonid | Korrigeerimised otsustatud või pooleliolevates finantskorrekt-sioonides 31.12.2010 seisuga | 31.12.2011 seisuga pooleliolevad finants-korrektsioonid |
| Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond (1994.–1999. aasta, 2000.–2006. aasta ja 2007.-2013. aasta programmid) |
| ERF | 197 | 91 | (85) | (43) | 160 |
| Ühtekuuluvusfond | 262 | 105 | (69) | (132) | 166 |
| ESF | 284 | 0 | (1) | 0 | 283 |
| FIFG/EKF | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| EAGGFi arendusrahastu | 4 | 24 | (1) | (3) | 24 |
| Kokku | 747 | 227 | (156) | (178) | 640 |

miljonites eurodes

31.12.2010 seisuga pooleliolevad finants-korrektsioonid

2011. aastal pooleliolevad uued finants-korrekt-sioonid

2011. aastal otsustatud finants-korrekt-sioonid

Korrigeerimised otsustatud või pooleliolevates finantskorrekt-sioonides 31.12.2010 seisuga

31.12.2011 seisuga pooleliolevad finants-korrektsioonid

Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond (1994.–1999. aasta, 2000.–2006. aasta ja 2007.-2013. aasta programmid)

Struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond (1994.–1999. aasta, 2000.–2006. aasta ja 2007.-2013. aasta programmid)

ERF

197

91

(85)

(43)

160

Ühtekuuluvusfond

262

105

(69)

(132)

166

ESF

284

0

(1)

0

283

FIFG/EKF

0

6

0

0

6

EAGGFi arendusrahastu

4

24

(1)

(3)

24

Kokku

747

227

(156)

(178)

640

2011. aasta lõpu seisuga oli korrektsioonide tegemise menetlus komisjoni talitustes pooleli ligikaudu 140 ERFi ja Ühtekuuluvusfondi programmi puhul. Summade vähenemine võrreldes varasemate aastatega tuleneb varem 2000.-2006. aasta programmide puhul pooleliolevana kajastatud finantskorrektsioonide järk-järgulisest lõpetamisest ning vähemate menetluste algatamisest käimasoleva programmitöö perioodi praeguses rakendamise etapis.

ESFi puhul on pooleliolevate finantskorrektsioonide hinnangulise summa vähenemine peamiselt põhjustatud mõnede 2010. aastal alustatud menetluste lõpetamisest, mis seonduvad perioodiga 2007-2013 (viis programmi), perioodiga 2000-2006 (üks menetlus) ja perioodiga 1994-1999 (üks menetlus). Tuleks märkida, et kuna auditi käigus selguvaid potentsiaalseid summasid ei ole võimalik arvutada - peamiselt seetõttu, et kontrollid ei ole veel lõpule jõudnud, kajastatakse neid eespool tabelis 1 euro väärtuses (konservatiivne lähenemisviis). Selliselt on kajastatud praegusi perioodiga 2007-2013 seonduvaid juhtumeid.

6.4.6   
  Maksetähtaja arvutamise katkestamised ja maksete peatamised

Maksetähtaja arvutamise katkestamised ja maksete peatamised

Tähtaja arvestamise katkestamise juhtumite ja summade jaotus liikmesriikide lõikes oli 2011. aastal järgmine:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERDF / Ühtekuuluvusfond | ESF | EKF | Kokku |
| | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| Maksetähtaja arvutamise katkestamine – suletud juhtumid 31.12.2011 seisuga |
| Tšehhi | 2 | 130 | | | | | 2 | 130 |
| Saksamaa | 7 | 246 | | | | | 7 | 246 |
| Kreeka | 2 | 132 | | | | | 2 | 132 |
| Hispaania | 12 | 277 | 2 | 8 | | | 14 | 285 |
| Itaalia | 7 | 100 | 4 | 35 | 1 | 6 | 12 | 141 |
| Läti | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Leedu | 1 | 32 | | | 1 | 1 | 2 | 33 |
| Ungari | 9 | 211 | | | | | 9 | 211 |
| Austria | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Poola | | | 2 | 519 | | | 2 | 519 |
| Portugal | | | | | 1 | 10 | 1 | 10 |
| Rumeenia | 2 | 42 | | | | | 2 | 42 |
| Slovakkia | 1 | 30 | | | | | 1 | 30 |
| Ühendkuningriik | 6 | 109 | 2 | 26 | | | 8 | 135 |
| Piiriülesed | 6 | 22 | | | | | 6 | 22 |
| Suletud juhtumid kokku | 55 | 1 331 | 11 | 588 | 4 | 17 | 70 | 1 936 |
| Maksetähtaja arvestamise katkestamine – avatud juhtumid 31.12.2011 seisuga |
| Taani | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Saksamaa | 3 | 17 | | | 2 | 1 | 5 | 18 |
| Eesti | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Hispaania | | | 2 | 10 | 1 | 62 | 3 | 72 |
| Prantsusmaa | | | 2 | 25 | 2 | 3 | 4 | 28 |
| Itaalia | 10 | 303 | 4 | 53 | | | 14 | 356 |
| Slovakkia | 2 | 71 | | | | | 2 | 71 |
| Soome | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Rootsi | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ühendkuningriik | | | 2 | 234 | 1 | 34 | 3 | 268 |
| Avatud juhtumid kokku | 15 | 391 | 10 | 323 | 10 | 100 | 35 | 814 |
| Maksetähtaja arvestamise katkestamised 2011. aastal kokku | 70 | 1 722 | 21 | 911 | 14 | 117 | 105 | 2 750 |
| Maksetähtaja arvestamise katkestamised 2010. aastal kokku | 49 | 2 156 | 12 | 255 | 12 | 127 | 73 | 2 538 |

miljonites eurodes

ERDF / Ühtekuuluvusfond

ESF

EKF

Kokku

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Maksetähtaja arvutamise katkestamine – suletud juhtumid 31.12.2011 seisuga

Maksetähtaja arvutamise katkestamine – suletud juhtumid 31.12.2011 seisuga

Tšehhi

2

130

2

130

Saksamaa

7

246

7

246

Kreeka

2

132

2

132

Hispaania

12

277

2

8

14

285

Itaalia

7

100

4

35

1

6

12

141

Läti

1

0

1

0

Leedu

1

32

1

1

2

33

Ungari

9

211

9

211

Austria

1

0

1

0

Poola

2

519

2

519

Portugal

1

10

1

10

Rumeenia

2

42

2

42

Slovakkia

1

30

1

30

Ühendkuningriik

6

109

2

26

8

135

Piiriülesed

6

22

6

22

Suletud juhtumid kokku

55

1 331

11

588

4

17

70

1 936

Maksetähtaja arvestamise katkestamine – avatud juhtumid 31.12.2011 seisuga

Maksetähtaja arvestamise katkestamine – avatud juhtumid 31.12.2011 seisuga

Taani

1

0

1

0

Saksamaa

3

17

2

1

5

18

Eesti

1

0

1

0

Hispaania

2

10

1

62

3

72

Prantsusmaa

2

25

2

3

4

28

Itaalia

10

303

4

53

14

356

Slovakkia

2

71

2

71

Soome

1

0

1

0

Rootsi

1

0

1

0

Ühendkuningriik

2

234

1

34

3

268

Avatud juhtumid kokku

15

391

10

323

10

100

35

814

Maksetähtaja arvestamise katkestamised 2011. aastal kokku

70

1 722

21

911

14

117

105

2 750

Maksetähtaja arvestamise katkestamised 2010. aastal kokku

49

2 156

12

255

12

127

73

2 538

ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga seoses tehti 2011. aastal 70 tähtaja arvestamise katkestamise otsust, mis hõlmasid kokku 1 722 miljonit eurot. Maksed vabastati 55 juhtumi puhul, mille summa oli 1 331 miljonit eurot. 15 juhtumit, mille summa on 391 miljonit eurot, olid eelarveaasta lõpu seisuga veel pooleli. Peatamismenetlus algatati 2011. aastal kümne programmi puhul ja üks peatamisotsus tehti ametlikult 2012. aasta alguses. Menetlus lõpetati 2011. aastal nelja juhtumi puhul, tuginedes liikmesriikide võetud ja nende teatatud meetmetele. Ülejäänud viie juhtumi puhul oli menetlus eelarveaasta lõpu seisuga veel pooleli.

ESFiga seoses tehti 2011. aastal 21 tähtaja arvestamise katkestamise otsust, mis kõik seondusid 2007.-2013. aasta programmitöö perioodiga ja hõlmasid kokku 911 miljonit eurot. Maksed vabastati enne 31. detsembrit 2011 üheteistkümne juhtumi puhul, mille kogusumma oli 588 miljonit eurot. Pooleli on veel kümme juhtumit summas 323 miljonit eurot. Lisaks sellele võeti 2011. aastal vastu kolm peatamisotsust (Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia), mis kõik seondusid perioodiga 2007-2013. Nende kolme juhtumi puhul oli peatamine pärast 31. detsembrit 2011 veel pooleli.

6.5   MUUD FINANTSKORREKSTIOONID JA SISSENÕUDMISED

MUUD FINANTSKORREKSTIOONID JA SISSENÕUDMISED

Siin rubriigis käsitletakse komisjoni, liikmesriikide, Euroopa Kontrollikoja või OLAFi poolt avastatud vigade või eeskirjade eiramiste tõttu alusetult makstud summade suhtes rakendatud finantskorrektsioone ja sissenõudmisi, mis seonduvad selle osaga eelarvest, mida ei täideta koostöös liikmesriikidega.

Muud 2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

Muud 2011. aastal otsustatud/kinnitatud finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| II Euroopa Pagulasfond | 0 | — |

miljonites eurodes

2011

2010

II Euroopa Pagulasfond

0

—

Muud 2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid

Muud 2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| II Euroopa Pagulasfond | 0 | — |

miljonites eurodes

2011

2010

II Euroopa Pagulasfond

0

—

Finantskorrektsioonide mehhanismi on hakatud kasutama ka siseküsimuste poliitikavaldkonnas. 2011. aastal otsustatud ja rakendatud finantskorrektsioonide summa oli 0,4 miljonit eurot, kuid tulevastel aastatel see oodatavalt suureneb.

2011. aastal kinnitatud muud sissenõudmised

2011. aastal kinnitatud muud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Muud eelarve täitmise viisid: |
| — | välistegevus |

miljonites eurodes

2011

2010

Muud eelarve täitmise viisid:

Muud eelarve täitmise viisid:

—

välistegevus

107

137

| — | sisepoliitika |
| --- | --- |

—

sisepoliitika

270

164

Kinnitatud muud sissenõudmised kokku

377

301

2011. aastal rakendatud muud sissenõudmised

2011. aastal rakendatud muud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Muud eelarve täitmise viisid: |
| — | välistegevus |

miljonites eurodes

2011

2010

Muud eelarve täitmise viisid:

Muud eelarve täitmise viisid:

—

välistegevus

77

136

| — | sisepoliitika |
| --- | --- |

—

sisepoliitika

268

138

Rakendatud muud sissenõudmised kokku

346

274

Tuleks tähele panna, et mõned summad, mida 2010. aastal kajastati eespool esitatud tabelites sisepoliitika all, on nüüd kajastatud lisas 6.4.4.

6.4.4

LISA 6 – TABEL 1

LISA 6 – TABEL 1

2011. aastal otsustatud EAGFi finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma – jaotumine liikmesriikide lõikes

2011. aastal otsustatud EAGFi finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma – jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Finants-kontroll ja heaks-kiitmine | Vastavus-kontroll | Teatatud eeskirjade eiramised | Kokku 2011 | Kokku 2010 |
| Belgia | 0 | — | 9 | 9 | 4 |
| Bulgaaria | 0 | 21 | 3 | 24 | 20 |
| Tšehhi | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Taani | 0 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| Saksamaa | (1) | 1 | 11 | 11 | 28 |
| Eesti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iirimaa | (1) | — | 8 | 8 | 7 |
| Kreeka | 2 | 257 | 4 | 263 | 477 |
| Hispaania | 2 | 116 | 20 | 138 | 83 |
| Prantsusmaa | 2 | 2 | 18 | 23 | 67 |
| Itaalia | (58) | 80 | 49 | 71 | 78 |
| Küpros | 0 | 8 | 0 | 8 | 1 |
| Läti | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Leedu | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungari | 0 | — | 2 | 3 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | — | 25 | 4 | 29 | 51 |
| Austria | 0 | 1 | 3 | 5 | 2 |
| Poola | 0 | 46 | 2 | 49 | 52 |
| Portugal | 1 | 2 | 8 | 11 | 58 |
| Rumeenia | 8 | 39 | 8 | 55 | 55 |
| Sloveenia | 0 | — | 0 | 0 | 5 |
| Slovakkia | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Soome | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Rootsi | 0 | 72 | 2 | 74 | 5 |
| Ühendkuningriik | (20) | 33 | 11 | 24 | 213 |
| Kokku otsustatud | (63) | 728 | 174 | 839 | 1 233 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Finants-kontroll ja heaks-kiitmine

Vastavus-kontroll

Teatatud eeskirjade eiramised

Kokku 2011

Kokku 2010

Belgia

0

—

9

9

4

Bulgaaria

0

21

3

24

20

Tšehhi

0

—

1

1

1

Taani

0

22

5

27

12

Saksamaa

(1)

1

11

11

28

Eesti

0

0

0

0

0

Iirimaa

(1)

—

8

8

7

Kreeka

2

257

4

263

477

Hispaania

2

116

20

138

83

Prantsusmaa

2

2

18

23

67

Itaalia

(58)

80

49

71

78

Küpros

0

8

0

8

1

Läti

0

—

1

1

0

Leedu

0

—

1

1

2

Luksemburg

0

—

0

0

1

Ungari

0

—

2

3

8

Malta

0

0

0

0

0

Madalmaad

—

25

4

29

51

Austria

0

1

3

5

2

Poola

0

46

2

49

52

Portugal

1

2

8

11

58

Rumeenia

8

39

8

55

55

Sloveenia

0

—

0

0

5

Slovakkia

0

—

1

1

0

Soome

0

1

1

2

2

Rootsi

0

72

2

74

5

Ühendkuningriik

(20)

33

11

24

213

Kokku otsustatud

(63)

728

174

839

1 233

LISA 6 – TABEL 2

LISA 6 – TABEL 2

2011. aastal rakendatud EAGFi finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma – jaotumine liikmesriikide lõikes

2011. aastal rakendatud EAGFi finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma – jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Finants-kontroll ja heakskiit-mine ning maksetäht-aegadest mittekinni-pidamine | Vastavus-kontroll | Liikmes-riikide poolt teatatud eeskirjade eiramised (ELile tagasi makstud) | Kokku 2011 | Kokku 2010 |
| Belgia | 0 | — | 10 | 10 | 3 |
| Bulgaaria | 0 | 12 | 2 | 15 | 6 |
| Tšehhi | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 |
| Taani | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 |
| Saksamaa | (1) | 0 | 11 | 10 | 26 |
| Eesti | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Iirimaa | (1) | — | 6 | 5 | 5 |
| Kreeka | 2 | 191 | 5 | 198 | 150 |
| Hispaania | 2 | 116 | 22 | 140 | 130 |
| Prantsusmaa | 2 | 22 | 16 | 41 | 120 |
| Itaalia | (58) | 41 | 60 | 44 | 33 |
| Küpros | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Läti | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Leedu | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungari | 0 | (3) | 2 | (1) | 26 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | — | 52 | 4 | 56 | 51 |
| Austria | 0 | — | 1 | 1 | 3 |
| Poola | 0 | 1 | 2 | 3 | 97 |
| Portugal | 1 | 16 | 8 | 25 | 24 |
| Rumeenia | 8 | 26 | 7 | 41 | 16 |
| Sloveenia | 0 | 4 | 1 | 4 | 1 |
| Slovakkia | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Soome | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Rootsi | 0 | — | 2 | 2 | 5 |
| Ühendkuningriik | (20) | 27 | 10 | 18 | 215 |
| Kokku rakendatud | –63 | 506 | 178 | 621 | 934 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Finants-kontroll ja heakskiit-mine ning maksetäht-aegadest mittekinni-pidamine

Vastavus-kontroll

Liikmes-riikide poolt teatatud eeskirjade eiramised (ELile tagasi makstud)

Kokku 2011

Kokku 2010

Belgia

0

—

10

10

3

Bulgaaria

0

12

2

15

6

Tšehhi

0

1

1

2

1

Taani

0

0

3

3

12

Saksamaa

(1)

0

11

10

26

Eesti

0

—

0

0

0

Iirimaa

(1)

—

6

5

5

Kreeka

2

191

5

198

150

Hispaania

2

116

22

140

130

Prantsusmaa

2

22

16

41

120

Itaalia

(58)

41

60

44

33

Küpros

0

—

0

0

1

Läti

0

—

1

1

0

Leedu

0

0

2

2

4

Luksemburg

0

—

0

0

1

Ungari

0

(3)

2

(1)

26

Malta

0

—

0

0

0

Madalmaad

—

52

4

56

51

Austria

0

—

1

1

3

Poola

0

1

2

3

97

Portugal

1

16

8

25

24

Rumeenia

8

26

7

41

16

Sloveenia

0

4

1

4

1

Slovakkia

0

—

1

1

1

Soome

0

—

1

1

2

Rootsi

0

—

2

2

5

Ühendkuningriik

(20)

27

10

18

215

Kokku rakendatud

–63

506

178

621

934

LISA 6 – TABEL 3

LISA 6 – TABEL 3

Jaotumine liikmesriikide lõikes - EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise kumuleerunud summad - otsustatud

Jaotumine liikmesriikide lõikes - EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise kumuleerunud summad - otsustatud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontroll ja heakskiitmine - kumuleerunud summa 2011. aasta lõpu seisuga |
| Belgia | 33 |
| Bulgaaria | 37 |
| Tšehhi | 1 |
| Taani | 172 |
| Saksamaa | 171 |
| Eesti | 0 |
| Iirimaa | 41 |
| Kreeka | 2 023 |
| Hispaania | 1 334 |
| Prantsusmaa | 1 052 |
| Itaalia | 1 472 |
| Küpros | 10 |
| Läti | 0 |
| Leedu | 2 |
| Luksemburg | 5 |
| Ungari | 24 |
| Malta | 0 |
| Madalmaad | 163 |
| Austria | 7 |
| Poola | 66 |
| Portugal | 133 |
| Rumeenia | 86 |
| Sloveenia | 5 |
| Slovakkia | 0 |
| Soome | 21 |
| Rootsi | 95 |
| Ühendkuningriik | 762 |
| Kokku otsustatud | 7 717 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

EAGFi raamatupidamise aastaaruande kontroll ja heakskiitmine - kumuleerunud summa 2011. aasta lõpu seisuga

Belgia

33

Bulgaaria

37

Tšehhi

1

Taani

172

Saksamaa

171

Eesti

0

Iirimaa

41

Kreeka

2 023

Hispaania

1 334

Prantsusmaa

1 052

Itaalia

1 472

Küpros

10

Läti

0

Leedu

2

Luksemburg

5

Ungari

24

Malta

0

Madalmaad

163

Austria

7

Poola

66

Portugal

133

Rumeenia

86

Sloveenia

5

Slovakkia

0

Soome

21

Rootsi

95

Ühendkuningriik

762

Kokku otsustatud

7 717

LISA 6 – TABEL 4

LISA 6 – TABEL 4

jaotumine liikmesriikide lõikes 2011. aastal struktuurimeetmete valdkonnas kinnitatud finantskorrektsioonide kogusumma

jaotumine liikmesriikide lõikes 2011. aastal struktuurimeetmete valdkonnas kinnitatud finantskorrektsioonide kogusumma

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Kumulatiivselt 2010. aasta lõpu seisuga | 2011. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid | Kumulatiivselt 2011. aasta lõpu seisuga |
| ERF | Ühte-kuulu-vusfond | ESF | FIFG/ EKF | EAGGFi arendus-rahastu | Kokku aasta 2011 |
| 1994-1999 | 2 652 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 | 13 | 2 664 |
| Belgia | 5 | 0 | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Taani | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Saksamaa | 340 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 339 |
| Iirimaa | 42 | 1 | — | — | — | — | 1 | 43 |
| Kreeka | 528 | — | — | — | — | — | 0 | 528 |
| Hispaania | 664 | — | — | 0 | — | — | 0 | 665 |
| Prantsusmaa | 88 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 95 |
| Itaalia | 505 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 507 |
| Luksemburg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Madalmaad | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austria | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Soome | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Rootsi | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Ühendkuningriik | 138 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 140 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000-2006 | 5 965 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 | 6 405 |
| Belgia | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Bulgaaria | 21 | — | 1 | — | — | — | 1 | 22 |
| Tšehhi | 11 | — | 8 | — | — | — | 8 | 19 |
| Taani | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Saksamaa | 13 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 13 |
| Eesti | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Iirimaa | 44 | — | — | — | — | — | 0 | 44 |
| Kreeka | 961 | 221 | 1 | — | — | — | 223 | 1 183 |
| Hispaania | 2 865 | 104 | (5) | — | 0 | — | 98 | 2 963 |
| Prantsusmaa | 287 | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 288 |
| Itaalia | 930 | 25 | — | — | — | — | 25 | 954 |
| Küpros | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Läti | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Leedu | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luksemburg | 2 | 0 | | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungari | 52 | 0 | 3 | — | — | — | 3 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Madalmaad | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Austria | 0 | — | — | | — | — | 0 | 0 |
| Poola | 246 | 14 | 5 | 8 | — | — | 27 | 274 |
| Portugal | 157 | 40 | 4 | — | — | — | 44 | 201 |
| Rumeenia | 12 | — | 0 | — | — | — | 0 | 12 |
| Sloveenia | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakkia | 41 | 4 | 1 | — | — | — | 5 | 45 |
| Soome | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sweden | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Ühendkuningriik | 283 | 5 | — | — | 1 | — | 6 | 289 |
| INTERREG | 10 | (2) | — | — | — | — | (2) | 8 |
| 2007-2013 | 2 | 3 | 0 | 218 | 0 | N/A | 219 | 221 |
| Belgia | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgaaria | — | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Tšehhi | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Taani | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Saksamaa | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Eesti | 0 | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Iirimaa | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Kreeka | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Hispaania | — | — | — | 87 | — | | 85 | 85 |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Itaalia | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Küpros | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Latvia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Leedu | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ungari | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 27 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Madalmaad | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austria | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Poola | 0 | — | — | 92 | — | | 92 | 92 |
| Portugal | 1 | — | — | — | — | | 0 | 1 |
| Rumeenia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Sloveenia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakkia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Soome | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Rootsi | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | — | — | — | 6 | — | | 6 | 6 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kokku kinnitatud | 8 619 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 | 9 291 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Kumulatiivselt 2010. aasta lõpu seisuga

2011. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid

Kumulatiivselt 2011. aasta lõpu seisuga

ERF

Ühte-kuulu-vusfond

ESF

FIFG/ EKF

EAGGFi arendus-rahastu

Kokku aasta 2011

1994-1999

1994-1999

2 652

2 652

11

11

0

0

1

1

0

0

1

1

13

13

2 664

2 664

Belgia

5

0

—

—

—

—

0

5

Taani

3

0

—

—

—

—

0

4

Saksamaa

340

(2)

—

—

0

1

(1)

339

Iirimaa

42

1

—

—

—

—

1

43

Kreeka

528

—

—

—

—

—

0

528

Hispaania

664

—

—

0

—

—

0

665

Prantsusmaa

88

6

—

1

—

—

8

95

Itaalia

505

2

—

—

—

0

2

507

Luksemburg

5

—

—

—

—

—

0

5

Madalmaad

177

1

—

—

—

—

1

178

Austria

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugal

141

—

—

—

—

0

0

141

Soome

1

—

—

—

—

—

0

1

Rootsi

1

—

—

—

—

—

0

1

Ühendkuningriik

138

2

—

—

—

0

2

140

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000-2006

2000-2006

5 965

5 965

411

411

17

17

9

9

3

3

0

0

440

440

6 405

6 405

Belgia

10

0

—

—

—

—

0

11

Bulgaaria

21

—

1

—

—

—

1

22

Tšehhi

11

—

8

—

—

—

8

19

Taani

0

0

—

—

—

—

0

0

Saksamaa

13

0

—

0

—

0

1

13

Eesti

0

—

0

—

—

—

0

0

Iirimaa

44

—

—

—

—

—

0

44

Kreeka

961

221

1

—

—

—

223

1 183

Hispaania

2 865

104

(5)

—

0

—

98

2 963

Prantsusmaa

287

0

—

0

1

0

2

288

Itaalia

930

25

—

—

—

—

25

954

Küpros

0

—

—

—

—

—

0

0

Läti

4

—

—

—

—

—

0

4

Leedu

2

—

0

—

—

—

0

2

Luksemburg

2

0

—

—

—

0

2

Ungari

52

0

3

—

—

—

3

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Madalmaad

2

—

—

0

—

—

0

2

Austria

0

—

—

—

—

0

0

Poola

246

14

5

8

—

—

27

274

Portugal

157

40

4

—

—

—

44

201

Rumeenia

12

—

0

—

—

—

0

12

Sloveenia

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakkia

41

4

1

—

—

—

5

45

Soome

1

—

—

—

—

—

0

1

Sweden

11

0

—

0

—

—

0

11

Ühendkuningriik

283

5

—

—

1

—

6

289

INTERREG

10

(2)

—

—

—

—

(2)

8

2007-2013

2007-2013

2

2

3

3

0

0

218

218

0

0

N/A

N/A

219

219

221

221

Belgia

—

—

—

0

—

0

0

Bulgaaria

—

—

—

2

—

2

2

Tšehhi

—

—

—

—

—

0

0

Taani

0

—

—

—

—

0

0

Saksamaa

—

—

—

3

—

3

3

Eesti

0

—

—

0

—

0

0

Iirimaa

0

—

—

2

—

2

2

Kreeka

—

—

—

—

—

0

0

Hispaania

—

—

—

87

—

85

85

Prantsusmaa

0

0

—

—

—

0

0

Itaalia

—

—

—

1

—

1

1

Küpros

—

—

—

—

—

0

0

Latvia

—

—

—

—

—

0

0

Leedu

—

—

—

—

—

0

0

Luksemburg

0

—

—

—

—

0

0

Ungari

1

2

—

25

—

27

27

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Madalmaad

—

—

—

—

—

0

0

Austria

—

—

—

—

—

0

0

Poola

0

—

—

92

—

92

92

Portugal

1

—

—

—

—

0

1

Rumeenia

—

—

—

—

—

0

0

Sloveenia

—

—

—

—

—

0

0

Slovakkia

—

—

—

—

—

0

0

Soome

—

—

—

—

—

0

0

Rootsi

—

0

—

—

—

0

0

Ühendkuningriik

—

—

—

6

—

6

6

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Kokku kinnitatud

8 619

424

17

227

3

1

673

9 291

LISA 6 – TABEL 5

LISA 6 – TABEL 5

Jaotumine liikmesriikide lõikes 2011. aastal struktuurimeetmete valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonide kogusumma

Jaotumine liikmesriikide lõikes 2011. aastal struktuurimeetmete valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonide kogusumma

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Kumulatiivselt 2010. aasta lõpu seisuga | 2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid | Kumulatiivselt 2011. aasta lõpu seisuga |
| ERF | Ühte-kuulu-vusfond | ESF | FIFG/ EKF | EAGGFi arendus-rahastu | Kokku aasta 2011 |
| 1994-1999 | 2 621 | 30 | 0 | 1 | 0 | 1 | 32 | 2 652 |
| Belgia | 6 | 0 | — | — | — | — | 0 | 6 |
| Taani | 4 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Saksamaa | 338 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 338 |
| Iirimaa | 40 | — | — | — | — | — | 0 | 40 |
| Kreeka | 525 | — | — | — | — | — | 0 | 525 |
| Hispaania | 658 | — | — | 0 | — | — | 0 | 658 |
| Prantsusmaa | 89 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 97 |
| Itaalia | 504 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luksemburg | 5 | | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Madalmaad | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austria | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Soome | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Rootsi | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Ühendkuningriik | 120 | 23 | — | — | — | 0 | 23 | 144 |
| INTERREG | 9 | 0 | — | — | — | — | 0 | 9 |
| 2000-2006 | 3 480 | 387 | 115 | 19 | –90 | 0 | 432 | 3 912 |
| Belgia | 8 | 0 | — | — | — | — | 0 | 8 |
| Bulgaaria | 2 | — | 9 | — | — | — | 9 | 12 |
| Tšehhi | 0 | — | 5 | — | — | — | 5 | 5 |
| Taani | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Saksamaa | 10 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 11 |
| Eesti | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Iirimaa | 26 | — | 1 | — | — | — | 1 | 26 |
| Kreeka | 904 | 244 | 2 | — | — | — | 245 | 1 149 |
| Hispaania | 1 051 | 15 | 74 | — | (90) | — | 0 | 1 051 |
| Prantsusmaa | 248 | 1 | — | — | — | 0 | 1 | 250 |
| Itaalia | 768 | 62 | — | 3 | — | — | 65 | 833 |
| Küpros | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Läti | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Leedu | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luksemburg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungari | 41 | 4 | 2 | 8 | — | — | 14 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Madalmaad | 1 | — | — | 0 | — | — | 0 | 1 |
| Austria | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Poola | 90 | 41 | 11 | 8 | — | — | 61 | 151 |
| Portugal | 113 | 4 | 5 | — | — | — | 8 | 121 |
| Rumeenia | 8 | — | 3 | — | — | — | 3 | 11 |
| Sloveenia | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakkia | 1 | 2 | 3 | — | — | — | 4 | 6 |
| Soome | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Rootsi | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Ühendkuningriik | 188 | 13 | — | — | — | — | 13 | 201 |
| INTERREG | 0 | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 2007-2013 | 2 | 2 | 0 | 158 | 0 | N/A | 160 | 162 |
| Belgia | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgaaria | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Tšehhi | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Taani | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Saksamaa | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Eesti | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Iirimaa | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Kreeka | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Hispaania | — | — | — | 41 | — | | 41 | 41 |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Itaalia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Küpros | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Läti | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Leedu | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luksemburg | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Ungari | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 28 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Madalmaad | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austria | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Poola | 0 | — | — | 86 | — | | 86 | 86 |
| Portugal | 1 | 0 | — | 0 | — | | 0 | 1 |
| Rumeenia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Sloveenia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakkia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Soome | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Rootsi | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kokku rakendatud | 6 102 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 | 6 726 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Kumulatiivselt 2010. aasta lõpu seisuga

2011. aastal rakendatud finantskorrektsioonid

Kumulatiivselt 2011. aasta lõpu seisuga

ERF

Ühte-kuulu-vusfond

ESF

FIFG/ EKF

EAGGFi arendus-rahastu

Kokku aasta 2011

1994-1999

1994-1999

2 621

2 621

30

30

0

0

1

1

0

0

1

1

32

32

2 652

2 652

Belgia

6

0

—

—

—

—

0

6

Taani

4

0

—

—

—

—

0

4

Saksamaa

338

(2)

—

—

0

1

(1)

338

Iirimaa

40

—

—

—

—

—

0

40

Kreeka

525

—

—

—

—

—

0

525

Hispaania

658

—

—

0

—

—

0

658

Prantsusmaa

89

6

—

1

—

—

8

97

Itaalia

504

0

—

—

—

0

0

505

Luksemburg

5

—

—

—

—

0

5

Madalmaad

177

1

—

—

—

—

1

178

Austria

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugal

141

—

—

—

—

0

0

141

Soome

1

—

—

—

—

—

0

1

Rootsi

1

—

—

—

—

—

0

1

Ühendkuningriik

120

23

—

—

—

0

23

144

INTERREG

9

0

—

—

—

—

0

9

2000-2006

2000-2006

3 480

3 480

387

387

115

115

19

19

–90

–90

0

0

432

432

3 912

3 912

Belgia

8

0

—

—

—

—

0

8

Bulgaaria

2

—

9

—

—

—

9

12

Tšehhi

0

—

5

—

—

—

5

5

Taani

0

—

—

—

—

—

0

0

Saksamaa

10

0

—

0

—

0

1

11

Eesti

0

—

0

—

—

—

0

0

Iirimaa

26

—

1

—

—

—

1

26

Kreeka

904

244

2

—

—

—

245

1 149

Hispaania

1 051

15

74

—

(90)

—

0

1 051

Prantsusmaa

248

1

—

—

—

0

1

250

Itaalia

768

62

—

3

—

—

65

833

Küpros

0

—

—

—

—

—

0

0

Läti

4

—

—

—

—

—

0

4

Leedu

1

—

0

—

—

—

0

1

Luksemburg

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungari

41

4

2

8

—

—

14

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Madalmaad

1

—

—

0

—

—

0

1

Austria

0

—

—

—

—

—

0

0

Poola

90

41

11

8

—

—

61

151

Portugal

113

4

5

—

—

—

8

121

Rumeenia

8

—

3

—

—

—

3

11

Sloveenia

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakkia

1

2

3

—

—

—

4

6

Soome

0

0

—

—

—

—

0

0

Rootsi

11

0

—

0

—

—

0

11

Ühendkuningriik

188

13

—

—

—

—

13

201

INTERREG

0

1

—

—

—

—

1

1

2007-2013

2007-2013

2

2

2

2

0

0

158

158

0

0

N/A

N/A

160

160

162

162

Belgia

—

—

—

0

—

0

0

Bulgaaria

—

—

—

1

—

1

1

Tšehhi

—

—

—

—

—

0

0

Taani

0

—

—

—

—

0

0

Saksamaa

—

—

—

3

—

3

3

Eesti

0

—

—

—

—

0

0

Iirimaa

0

—

—

2

—

2

2

Kreeka

—

—

—

—

—

0

0

Hispaania

—

—

—

41

—

41

41

Prantsusmaa

0

0

—

—

—

0

0

Itaalia

—

—

—

—

—

0

0

Küpros

—

—

—

—

—

0

0

Läti

—

—

—

—

—

0

0

Leedu

—

—

—

—

—

0

0

Luksemburg

—

—

—

0

—

0

0

Ungari

1

2

—

25

—

27

28

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Madalmaad

—

—

—

—

—

0

0

Austria

—

—

—

—

—

0

0

Poola

0

—

—

86

—

86

86

Portugal

1

0

—

0

—

0

1

Rumeenia

—

—

—

—

—

0

0

Sloveenia

—

—

—

—

—

0

0

Slovakkia

—

—

—

—

—

0

0

Soome

—

—

—

—

—

0

0

Rootsi

—

—

—

—

—

0

0

Ühendkuningriik

—

—

—

—

—

0

0

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Kokku rakendatud

6 102

419

115

178

(90)

1

624

6 726

7.   ELI LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS

Käesolevas lisas on esitatud varem lisas 2 (bilansi lisad) esitatud teave.

2

7.1   LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS - ÜLEVAADE

LAENUVÕTMISE JA -ANDMISE TEGEVUS - ÜLEVAADE

Summad bilansilises maksumuses 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Summad bilansilises maksumuses 31. detsembri 2011. aasta seisuga

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism | Makse-bilansi toetamise mehhanism | Makro-majanduslik finantsabi | Euratom | ECSC | Kokku |
| Antud laenud (vt lisa 2.5) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 266 | 41 281 |
| Võetud laenud (vt lisa 2.16) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 236 | 41 251 |
| Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses. |

miljonites eurodes

Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism

Makse-bilansi toetamise mehhanism

Makro-majanduslik finantsabi

Euratom

ECSC

Kokku

Antud laenud (vt lisa 2.5)

2.5)

28 344

11 625

595

451

266

41 281

41 281

Võetud laenud (vt lisa 2.16)

2.16)

28 344

11 625

595

451

236

41 251

41 251

Eespool on summad esitatud bilansilises maksumuses, allpool olevates tabelites aga nimiväärtuses.

Euroopa Liidule on ELi lepinguga antud õigus võtta vastu laenuvõtmise programme, et kaasata oma volituste täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Euroopa Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi, mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele:

| 1. | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM): toetus euroala liikmesriikidele kuni ligikaudu 60 miljardi euro suuruses summas (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 28,3 miljardit eurot). |
| --- | --- |

1.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM): toetus euroala liikmesriikidele kuni ligikaudu 60 miljardi euro suuruses summas (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 28,3 miljardit eurot).

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM

| 2. | Maksebilansi toetamise mehhanismi laenud: liikmesriikidele, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud; kuni 50 miljardi eurot (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 11,6 miljardit eurot). |
| --- | --- |

2.

Maksebilansi toetamise mehhanismi laenud: liikmesriikidele, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud; kuni 50 miljardi eurot (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 11,6 miljardit eurot).

Maksebilansi toetamise mehhanismi

| 3. | Makromajanduslik finantsabi (MFA): finantsabi programm kolmandate riikide abistamiseks (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 595 miljonit eurot). |
| --- | --- |

3.

Makromajanduslik finantsabi (MFA): finantsabi programm kolmandate riikide abistamiseks (eelarveaasta lõpu seisuga tagasi maksmata 595 miljonit eurot).

Makromajanduslik finantsabi (MFA):

Nende kolme rahastamisvahendi puhul väärivad äramärkimist peamiselt järgmised asjaolud või aspektid:

| — | ELi laenusid võetakse kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja mitte eelarvest, sest ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

ELi laenusid võetakse kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja mitte eelarvest, sest ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks.

| — | Võetud laenude maht kõigub väikestest suunatud emissioonidest, mille maht miljonites eurodes on ühe- või kahekohaline, kuni sihttasemepõhiste tehinguteni maksebilansi toetamise mehhanismi laenude ja EFSMi raames. |
| --- | --- |

—

Võetud laenude maht kõigub väikestest suunatud emissioonidest, mille maht miljonites eurodes on ühe- või kahekohaline, kuni sihttasemepõhiste tehinguteni maksebilansi toetamise mehhanismi laenude ja EFSMi raames.

| — | Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on võlakirjast tuleneva laenu teenindamine siiski Euroopa Liidu kohustus, mis tagab kõigi võlakirjamaksete tähtaegse tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel. |
| --- | --- |

—

Kaasatud vahendid laenatakse abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on võlakirjast tuleneva laenu teenindamine siiski Euroopa Liidu kohustus, mis tagab kõigi võlakirjamaksete tähtaegse tasumise. Seda arvesse võttes nõutakse maksebilansi toetamise mehhanismist abi saajatelt, et nad teeksid tagasimaksed seitse päeva enne maksetähtaega, ja EFSMist abi saajatelt, et nad teeksid need 14 päeva varem, mis annab komisjonile piisavalt aega tähtaegse makse tagamiseks mis tahes asjaoludel.

| — | Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon kogusumma, tasumisele kuuluvad osamaksed ja laenupaketi maksimaalse keskmise lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur. |
| --- | --- |

—

Iga riigi programmi puhul otsustavad nõukogu ja komisjon kogusumma, tasumisele kuuluvad osamaksed ja laenupaketi maksimaalse keskmise lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad IMFi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur.

| — | See tähendab, et emissiooni ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. |
| --- | --- |

—

See tähendab, et emissiooni ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest.

| — | Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 5-30 aastat. |
| --- | --- |

—

Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 5-30 aastat.

| — | Võetud laenud on ELi otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 27 liikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Võetud laenud on ELi otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 27 liikmesriiki.

| — | Kui abisaaval riigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral Euroopa Komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. |
| --- | --- |

—

Kui abisaaval riigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral Euroopa Komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile.

| — | Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk. |
| --- | --- |

—

Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Lisaks sellele võtab Euratom juriidilise isikuna (keda esindab komisjon) laenusid, et anda nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele laenusid energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Likvideeritaval Euroopa Söe- ja Teraseühendusel (ESTÜ) on samuti bilansipäeva seisuga üks laenatud vahendite arvelt antud laen nimiväärtuses 46 miljonit eurot, mis on veel tagasi maksmata. See laen anti avalik-õiguslikule äriühingule, mis asub Prantsusmaal. ESTÜ laenuportfellis on ka omavahenditest antud laenusid, mis on antud likvideeritava ESTÜ endisest pensionifondist ELi institutsioonide ametnikele.

ESTÜ

Täpsem teave iga nimetatud rahastamisvahendi kohta on esitatud allpool. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Antud laenud | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | 2,375 % – 3,50 % | Puudub |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Makromajanduslik finantsabi | 1,58513 % – 4,54 % | 0,99 % – 4,54 % |
| Euratom | 1,067 % – 5,76 % | 0,96313 % – 5,76 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 1,158 % – 5,8103 % | 0,556 % – 5,8103 % |

Antud laenud

31.12.2011

31.12.2010

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

2,375 % – 3,50 %

Puudub

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Makromajanduslik finantsabi

1,58513 % – 4,54 %

0,99 % – 4,54 %

Euratom

1,067 % – 5,76 %

0,96313 % – 5,76 %

Likvideeritav ESTÜ

1,158 % – 5,8103 %

0,556 % – 5,8103 %

| Võetud laenud | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | 2,375 % – 3,50 % | Puudub |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Makromajanduslik finantsabi | 1,58513 % – 4,54 % | 0,99 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,867 % – 5,6775 % | 0,7613 % – 5,6775 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 1,158 % – 9,2714 % | 0,556 % – 9,2714 % |

Võetud laenud

31.12.2011

31.12.2010

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

2,375 % – 3,50 %

Puudub

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Makromajanduslik finantsabi

1,58513 % – 4,54 %

0,99 % – 4,54 %

Euratom

0,867 % – 5,6775 %

0,7613 % – 5,6775 %

Likvideeritav ESTÜ

1,158 % – 9,2714 %

0,556 % – 9,2714 %

7.2   EUROOPA FINANTSSTABIILSUSMEHHANISM

EUROOPA FINANTSSTABIILSUSMEHHANISM

EFSM NIMIVÄÄRTUSES

EFSM NIMIVÄÄRTUSES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Antud laenud kokku | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| 31.12.2011 seisuga väljamakstud laenud | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| 31.12.2011 seisuga tagasimakstud laenud | 0 | 0 | 0 |
| 31.12.2011 seisuga tagasimaksmata laenud | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Veel kasutuselevõtmata summad 31.12.2011 seisuga | 8 600 | 11 900 | 20 500 |
| Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik. |

miljonites eurodes

Iirimaa

Portugal

Kokku

Antud laenud kokku

Antud laenud kokku

22 500

26 000

48 500

31.12.2011 seisuga väljamakstud laenud

13 900

14 100

28 000

31.12.2011 seisuga tagasimakstud laenud

0

0

0

31.12.2011 seisuga tagasimaksmata laenud

31.12.2011 seisuga tagasimaksmata laenud

13 900

13 900

14 100

14 100

28 000

28 000

Veel kasutuselevõtmata summad 31.12.2011 seisuga

8 600

11 900

20 500

Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010), et säilitada finantsstabiilsus Euroopas. Mehhanism põhineb aluslepingu artiklil 122 lõikel 2 ning võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Komisjon laenab ELi nimel vahendeid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenab need vahendid abi saavale liikmesriigile. Iga riigi suhtes, kes saab EFSMi raames laenu, koostatakse enne laenu osamakse väljamaksmist kvartalihinnang poliitikatingimuste täitmise kohta.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks mahuks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgne ülemmäär on sätestatud nõukogu määruse nr 407/2010 artikli 2 lõikes 2, mille kohaselt on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. EFSMi raames välja makstud laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2011. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 28 344 miljonit eurot (eespool märgitud 28 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega). Kuna EFSMi raames võetud laenud on tagatud ELi eelarvega, teostab Euroopa Parlament komisjoni EFSMi tehingute üle järelevalvet ja rakendab kontrolli eelarvemenetluse ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus.

Nõukogu tegi 2010. aasta detsembris rakendusotsuse maksimaalselt 22,5 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Iirimaale ja 2011. aasta mais maksimaalselt 26 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Portugalile. Algsetes rakendusotsustes nähti ette marginaaliga intressimäär, et tulemuseks oleks IMFi toetusega sarnased tingimused. 11. oktoobri 2011. aasta rakendusotsustega nr 682/2011 ja nr 683/2011 tühistas nõukogu intressimäära marginaali tagasiulatuvalt ja pikendas maksimaalset keskmist lõpptähtaega 7,5 aastalt 12,5 aastale ning üksikute osamakse osade lõpptähtaega kuni 30 aastani.

2012. aasta jaanuaris maksti nii Iirimaale kui ka Portugalile välja veel 1,5 miljardit eurot (lõpptähtajaga 30 aastat). Lisaks maksti Iirimaale märtsis välja veel 3 miljardit eurot (lõpptähtajaga 20 aastat). Aprillis maksti Portugalile välja 1,8 miljardit eurot ja mais 2,7 miljardit eurot (lõpptähtajaga 26 ja 10 aastat). Juulis maksti Iirimaale välja 2,3 miljardit eurot (lõpptähtajaga 16 aastat). ELil on kavas emiteerida EFSMi raames 2012. aastal täiendavaid võlakirjasid kogusummas 3 miljardit eurot, et rahastada neist Iirimaale ja Portugalile antavaid laenusid.

7.3   MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitikavaldkonna põhine rahastamisvahend, mis võeti finants- ja majanduskriisi ajal taas kasutusele, et anda ELi liikmesriikidele keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest mehhanismist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Nendele antavate laenude maksimumsumma on 50 miljardit eurot. Nende laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2011. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 11 625 miljonit eurot (allpool märgitud 11,4 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega).

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM NIMIVÄÄRTUSES

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM NIMIVÄÄRTUSES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku |
| 2008. aastal välja makstud | 2 000 | — | — | 2 000 |
| 2009. aastal välja makstud | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| 2010. aastal välja makstud | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| 2011. aastal välja makstud | — | — | 1 350 | 1 350 |
| 31.12.2011 seisuga väljamakstud laenud | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| 31.12.2011 seisuga tagasimakstud laenud | (2 000) | — | — | (2 000) |
| 31.12.2011 seisuga tagasimaksmata summa | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Antud laenud kokku | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| 31.12.2011 seisuga kasutamata summad | 0 | 200 | 1 400 | 1 600 |
| Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik. |

miljonites eurodes

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

2008. aastal välja makstud

2 000

—

—

2 000

2009. aastal välja makstud

3 500

2 200

1 500

7 200

2010. aastal välja makstud

—

700

2 150

2 850

2011. aastal välja makstud

—

—

1 350

1 350

31.12.2011 seisuga väljamakstud laenud

5 500

2 900

5 000

13 400

31.12.2011 seisuga tagasimakstud laenud

(2 000)

—

—

(2 000)

31.12.2011 seisuga tagasimaksmata summa

31.12.2011 seisuga tagasimaksmata summa

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Antud laenud kokku

6 500

3 100

6 400

16 000

31.12.2011 seisuga kasutamata summad

0

200

1 400

1 600

Käesoleva lisa lõpus on esitatud tabel, kus on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2011. aasta lõpuni anti Ungarile, Lätile ja Rumeeniale laenusid kokku 16 miljardi euro suuruses summas, millest 13,4 miljardit eurot oli 2011. aasta lõpuks välja makstud. Tuleks märkida, et Ungari jaoks mõeldud maksebilansi toetamise mehhanismi abiprogramm aegus 2010. aasta novembris (1 miljard eurot jäi sealjuures kasutamata) ja esimene tagasimakse summas 2 miljardit eurot laekus tähtaegselt 2011. aasta detsembris. Läti jaoks olid 2011. aasta lõpu seisuga kättesaadavad veel kasutamata 200 miljonit eurot, ent selle summa kasutamise õigus aegus 2012. aasta jaanuaris. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ka Rumeenia jaoks ette nähtud uus rahastu (vt allpool) veel kogusumma ulatuses kasutamata.

Rumeenia taotles 2011. aasta veebruaris maksebilansi toetamise mehhanismi raames järelmeetmena ennetavat finantsabi, et toetada majanduskasvu taaskäivitumist. 12. mail 2011. aastal otsustas nõukogu teha Rumeeniale ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames kättesaadavaks ennetava abi summas kuni 1,4 miljardit eurot (nõukogu otsus 2011/288/EL). Praegu ei kavatse Rumeenia taotleda ühegi osamakse väljamaksmist ennetava finantsabi programmist, sest summasid taotletakse üksnes majandus- ja/või finantsolukorras, kus leiab aset turutingimuste järsk halvenemine tegurite tõttu, mida Rumeenia ametiasutused ei saa kontrollida ja mis viiksid terava rahastamispuudujäägi tekkimiseni. Juhul kui finantsabi aktiveeritakse, antakse seda laenu vormis, mille maksimaalne lõpptähtaeg on seitse aastat.

7.4   MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI, EURATOM JA LIKVIDEERITAV ESTÜ

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI, EURATOM JA LIKVIDEERITAV ESTÜ

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjon sõlminud 239 miljoni euro suuruses summas täiendavaid laenulepinguid, mida teine lepingupool ei olnud enne eelarveaasta lõppu veel kasutusse võtnud. Komisjon ei ole saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt isikutelt, kuid neid laenusid tagab tagatisfond (vt lisa 2.4).

Makromajanduslik finantsabi

2.4

Euratom on ELi alla kuuluv juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikides investeerimisprojekte, mis on seotud elektrienergia tööstusliku tootmise tuumaelektrijaamades ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Nende laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 447 miljoni euro suuruses summas (2010. aastal 466 miljoni euro suuruses summas).

Euratom

ESTÜ laenud hõlmavad laenusid, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolme noteerimata võlakirja, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud maksekohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

ESTÜ laenud

7.5   VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID

VALITSUSTEVAHELISED FINANTSSTABIILSUSMEHHANISMID

7.5.1   
  Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF)

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond (EFSF)

Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) asutasid euroala liikmesriigid pärast 9. mail 2010. aastal toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumisel tehtud otsuseid. EFSFi ülesandeks on kaitsta finantsstabiilsust Euroopas, andes finantsabi euroala liikmesriikidele. Kooskõlas kehtiva raamlepinguga ei tohiks EFSFi enam uute laenude andmiseks kasutada pärast 1. juulit 2013. Euroala riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 2011. aasta juulis saavutatud kokkuleppe kohaselt on EFSFil lubatud kasutada järgmisi rahastamisvahendeid, mis on seotud asjakohaste tingimuste täitmisega:

| — | anda laenusid finantsraskustes riikidele; |
| --- | --- |

—

anda laenusid finantsraskustes riikidele;

| — | sekkuda võlakirjade esmas- ja järelturul. Järelturul sekkumine võib toimuda ainult Euroopa Keskpanga analüüsi põhjal, võttes arvesse erakorraliste asjaolude olemasolu finantsturgudel ja finantsstabiilsusele avalduvaid riske; |
| --- | --- |

—

sekkuda võlakirjade esmas- ja järelturul. Järelturul sekkumine võib toimuda ainult Euroopa Keskpanga analüüsi põhjal, võttes arvesse erakorraliste asjaolude olemasolu finantsturgudel ja finantsstabiilsusele avalduvaid riske;

| — | tegutseda ennetava programmi alusel; |
| --- | --- |

—

tegutseda ennetava programmi alusel;

| — | rahastada finantsasutuste rekapitaliseerimist valitsustele antavate laenude kaudu; |
| --- | --- |

—

rahastada finantsasutuste rekapitaliseerimist valitsustele antavate laenude kaudu;

| — | pakkuda haavatavate liikmesriikide uute emissioonidega kaasnevaid sertifikaate osalise kaitse kohta riskide vastu. |
| --- | --- |

—

pakkuda haavatavate liikmesriikide uute emissioonidega kaasnevaid sertifikaate osalise kaitse kohta riskide vastu.

Oma ülesannete täitmiseks emiteerib EFSF kapitaliturgudel võlakirjasid ja muid võlainstrumente. EFSFile on kohustunud andma garantii 17 euroala liikmesriiki kogusummas 780 miljardit eurot ja maksimaalselt on sellest võimalik anda laenusid kogusummas 440 miljardit eurot. See fond ei ole tagatud ELi eelarvega. EFSF on Luksemburgis registreeritud äriühing, mis kuulub euroala liikmesriikidele väljaspool ELi aluslepingute raamistikku ning seega ei ole see ELi asutus, vaid täiesti eraldiseisev majandusüksus, mis ei ole ELi raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud. Sellest tulenevalt sellel ELi raamatupidamise aastaaruandele mõju puudub, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas. EFSFi kohustuslikku auditit teostavad välisaudiitorid auditeerimist käsitlevate Luksemburgi õigusaktide kohaselt.

Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest. Iga EFSFist finantsabi saava riigi puhul koostatakse enne iga järgmise osamakse väljamaksmist regulaarselt hinnanguid poliitikatingimuste täitmise kohta. Sellised tingimused võivad ulatuda makromajandusliku kohanemise programmist (regulaarsete laenude puhul) eelnevalt kindlaksmääratud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide pideva täitmiseni (ennetava abi puhul). Põhimõtteliselt peab Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga läbirääkimisi asjaomase euroala liikmesriigiga vastastikuse mõistmise memorandumi üle, milles on esitatud finantsabiga kaasnevate tingimuste üksikasjad. Vastastikuse mõistmise memorandumi sisu peab arvesse võtma lahendamist vajavate puuduste tõsidust ja finantsabi andmiseks valitud rahastamisvahendit.

Paralleelselt Iirimaale ja Portugalile EFSMist antud laenudega loodi EFSFi raames laenurahastu, mille väljamaksete koondnetosumma moodustab Iirimaa puhul 17,7 miljardit eurot ja Portugali puhul 26 miljardit eurot (lisaks Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) laiendatud rahastamisvahendist antavale abile, mis Iirimaa puhul on 19,5 miljardit eriarveldusühikut (SDR) (s.o kokkuleppe sõlmimise ajal kehtinud vahetuskursi alusel ligikaudu 22,5 miljardit eurot) ja Portugali puhul 23,7 miljardit eriarveldusühikut (ligikaudu 26 miljardit eurot).

Parlamendi ja nõukogu määrusega nr 1173/2011 on lubatud kehtestada euroala liikmesriikidele trahvide vormis karistusi. Selliseid trahve, mille summa on 0,2 % liikmesriigi eelneva aasta SKPst, saab kohaldada juhul, kui liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks või kui statistikaga on manipuleeritud. Samamoodi on määrusega nr 1174/2011, mis käsitleb makromajanduslikku tasakaalustamatust, euroala liikmesriigile ette nähtud iga-aastane trahv summas on 0,1 % SKPst juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud nõutud parandusmeetmeid või kui esitatud on ebapiisav parandusmeetmete kava. Määrusega nr 1177/2011 ajakohastati määrust nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Selle ajakohastatud määrusega nähakse ette võimalus määrata euroala liikmesriikidele trahve (summas 0,2 % SKPst, millele liidetakse muutuv trahviosa). Kooskõlas nende kolme määrusega kantakse komisjonile laekunud mis tahes trahvid üle EFSFi või seda tulevikus asendavasse võimalikku mehhanismi. Praegu on ette nähtud, et sellised trahvid kantakse esmalt ELi eelarvesse ja sealt EFSFi. See tähendab, et selliseid summasid kajastatakse nii eelarve tuludena kui ka kuludena, mistõttu kokkuvõttes neil mõju eelarvele puudub. Samuti puudub neil mõju ka ELi finantsaruannetes esitatud eelarveaasta tulemile.

7.5.2   
  Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM)

Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM)

Euroopa Ülemkogu leppis 17. detsembril 2010 kokku, et euroala liikmesriikidel on vaja luua alaline stabiilsusmehhanism - Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mis on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku tegutsev valitsustevaheline organisatsioon. Euroala 17 liikmesriiki kirjutasid Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule alla 2. veebruaril 2012. Praegu on osalevates liikmesriikides käimas selle ratifitseerimisprotsess, mille lõpule jõudes saab ESM tegevust alustada. Lõpuks võtab ESM üle praegu EFSFi ja EFSMi täidetavad ülesanded, pakkudes euroala liikmesriikidele vajadusel finantsabi. Teatava aja vältel tegutsevad need kolm mehhanismi üheaegselt, ent EFSMist juba antud laenude puhul jätkatakse välja- ja tagasimaksete tegemist EFSMi eeskirjade kohaselt, nii et nendega seoses võetud laenusid tagatakse ELi eelarvega ja need jäävad ELi bilanssi. ESMi loomine ei mõjuta seega EFSMi raames võetud olemasolevaid siduvaid kohustusi. Samuti tuleks märkida, et ESMi võetud laenud ei ole ELi eelarvega tagatud.

ESMi toetab tugev kapitalistruktuur: selle märgitud kapitali kogusumma on 700 miljardit eurot, millest 80 miljardit moodustab euroala liikmesriikide sissemakstud kapital. Sellise kapitaliga peaks tema laenude maksimaalne võimalik kogumaht ulatuma põhimõtteliselt 500 miljardi euroni. Hiljuti vaadati läbi tema laenude maksimaalne võimalik kogumaht kombineerituna EFSFiga. 20. märtsil leppis eurorühm kokku, et EFSFist/ESMist antavate laenude kumulatiivset ülempiiri suurendatakse 700 miljardi euroni ja et need kaks mehhanismi võivad samaaegselt tegutseda kuni 30. juunini 2013. ESMi auditeerimisprotsess on välja töötatud koos riikide kõrgemate auditeerimisasutustega ning see hõlmab sõltumatut välisauditit ning sõltumatu audiitorite kogu tehtavat auditit.

ESMist antava abi suhtes rakendatakse valitud abi rahastamisvahendi puhul asjakohaste tingimuste täitmise nõuet. Abi saavatele liikmesriikidele laenude andmise tingimuseks on range majanduslike ja eelarvekohanduste programmi rakendamine kooskõlas kehtiva korraga. Kuna selle mehhanismi näol on tegemist eraldi juriidilise isikuga ja seda rahastavad euroala liikmesriigid otse, siis ei ole tegemist ELi asutusega ning ELi raamatupidamise aastaaruandele ega ELi eelarvele see mõju ei avalda, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas. Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest (nagu ka eespool kirjeldatud EFSFi puhul). Iga EFMist finantsabi saava riigi puhul koostatakse enne iga järgmise osamakse väljamaksmist regulaarselt hinnanguid poliitikatingimuste täitmise kohta.

Nagu eespool kirjeldatud, lähevad määruste nr 1173/2011, nr 1174/2011 ja nr 1177/2011 alusel laekunud trahvid kõigepealt ELi eelarvesse ja kantakse sealt üle ESMi pärast seda, kui EFSF enam ei tegutse. Lisaks sellele on stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus, millele on alla kirjutanud 25 liikmesriiki (v.a Ühendkuningriik ja Tšehhi Vabariik), nähtud mis tahes lepingupoolele ette karistusmaksed, mida rakendatakse juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid puudujäägi kriteeriumi rikkumise kõrvaldamiseks. Kui määratud karistusmakseid (mis ei tohi ületada 0,1 % SKPst) rakendatakse euroala liikmesriikide suhtes, tuleb need maksta ESMi (sel juhul nagu eespool kirjeldatud EFSFi puhulgi mõju eelarve täitmise tulemusele puudub), ja kui euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes, siis ELi eelarvesse (vt lepingu artikli 8 lõige 2). Viimasena nimetatud juhul on karistusmakse summa näol tegemist ELi eelarve tuluga ja seda kajastatakse selliselt ka ELi raamatupidamise aastaaruandes.

EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade tagasimaksegraafik 17. juuli 2012. a seisuga

EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade tagasimaksegraafik 17. juuli 2012. a seisuga

| miljardites eurodes |
| --- |
| Laen/riik | Laenu osa-makse nr | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2025 | 2026 | 2028 | 2032 | 2038 | 2042 | Kokku |
| Maksebilansi toetamise mehhanism |
| Ungari | 2. | 2,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | 1,5 | | | | | | | | | | | |
| Läti | 1. | 1,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | 1,2 | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |
| Rumeenia | 1. | | 1,5 | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | 1,0 | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | 1,15 | | | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | 1,2 | | | | | | | | | |
| | 5. | | | | | | 0,15 | | | | | | | | | |
| Makseb. toet. mehh. kokku | | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11,4 |
| EFSM |
| Iirimaa | 1. (1. osa) | | 5,0 | | | | | | | | | | | | | |
| | 1. (2. osa) | | | | | | 3,4 | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | | 3,0 | | | | | | | |
| | 3. (1. osa) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 3. (2. osa) | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | |
| | 4. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 5. (6) | | | | | | | | | | | | | 3,0 | | |
| | 6. (6) | | | | | | | | | | | | 2,3 | | | |
| Portugal | 1. (1. osa) | | | | | | | | 1,75 | | | | | | | |
| | 1. (2. osa) | | | | 4,75 | | | | | | | | | | | |
| | 2. (1. osa) | | | | | | | | 5,0 | | | | | | | |
| | 2. (2. osa) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 2. (3. osa) | | | | | | 0,6 | | | | | | | | | |
| | 3. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 4. (1. osa) (6) | | | | | | | | | | | | | | 1,8 | |
| | 4. (2. osa) (6) | | | | | | | | | 2,7 | | | | | | |
| EFSM kokku | | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 4,5 | 0,0 | 9,75 | 2,7 | 0,0 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 40,8 |
| Kõik kokku | | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 5,85 | 1,5 | 9,75 | 2,7 | 0,2 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 52,2 |

miljardites eurodes

Laen/riik

Laenu osa-makse nr

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2022

2025

2026

2028

2032

2038

2042

Kokku

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Ungari

2.

2,0

3.

1,5

Läti

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

Rumeenia

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Makseb. toet. mehh. kokku

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,0

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

11,4

EFSM

EFSM

Iirimaa

1. (1. osa)

5,0

1. (2. osa)

3,4

2.

3,0

3. (1. osa)

2,0

3. (2. osa)

0,5

4. (6)

6

1,5

5. (6)

6

3,0

6. (6)

6

2,3

Portugal

1. (1. osa)

1,75

1. (2. osa)

4,75

2. (1. osa)

5,0

2. (2. osa)

2,0

2. (3. osa)

0,6

3. (6)

6

1,5

4. (1. osa) (6)

6

1,8

4. (2. osa) (6)

6

2,7

EFSM kokku

0,0

5,0

4,75

0,0

4,5

0,0

9,75

2,7

0,0

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

40,8

Kõik kokku

3,0

7,7

6,25

1,15

5,85

1,5

9,75

2,7

0,2

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

52,2

8.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Euroopa Liidu (EL) finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu;

| — | Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, ning

| — | välistegevuse tagatisfond. |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfond.

8.1   RISKIDE LIIGID

RISKIDE LIIGID

Tururisk on risk, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

| 1. | Valuutarisk on risk, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursierinevused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

1.

Valuutarisk on risk, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursierinevused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| 2. | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

2.

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi risk, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev risk, näiteks risk, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

8.2   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu otsustele, kui need on olemas, ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Likvideeritava ESTÜ kohustuste likvideerimist haldab Euroopa Komisjon ning uute laenude andmist ega nende rahastamist ei ole ette nähtud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine. Sularahahalduse tehingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga piirata finantsriske.

Sularahahaldus:

Sularahahaldus:

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses nr 1150/2000 (muudetud nõukogu määrustega nr 2028/2004 ja nr 105/2009) ning finantsmääruses (nõukogu määrus nr 1605/2002, muudetud nõukogu määrustega nr 1995/2006, nr 1525/2007 ja nr 1081/2010) ja selle rakenduseeskirjades (komisjoni määrus nr 2342/2002, muudetud komisjoni määrustega nr 1261/2005, nr 1248/2006 ja nr 478/2007).

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatavatest põhimõtetest on olulisemad järgmised:

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega.

| — | Muus valuutas kui eurodes nomineeritud vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes nomineeritud vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Need käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja riskipositsioonide asjakohase taseme kohta.

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Alates 2010. aastast investeeritakse ajutiselt makstud trahvisummad spetsiaalselt selle jaoks loodud fondi (BUFI), mida haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Enne 2010. aastat laekunud trahvisummad jäävad spetsiaalsetele pangakontodele. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisesuuniste ning varahalduse suunistega, mis sisalduvad 2009. aasta detsembris eelarve peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi vahel sõlmitud talitustevahelises kokkuleppes. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile makstud trahvid selliselt, et:

| a) | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

a)

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| b) | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega. |
| --- | --- |

b)

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused euroala keskpankades, euroala riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud üksused ja millest tuleneb otsene nõue euroala valitsemissektorile, või mille on emiteerinud riigiülesed asutused.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.4) on sätestatud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

2.4

8.3   VALUUTARISKID

VALUUTARISKID

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub. Likvideeritaval ESTÜ-l on väike välisvaluuta riskipositsioon, mille väärtus euro ekvivalendina on 1,3 miljonit eurot ja mis tuleneb eluasemelaenudest, mille summa euro ekvivalendina 1,26 miljonit eurot, ja arvelduskontode saldodest, mille summa euro ekvivalendina on 0,04 miljonit eurot.

Sularahahaldus:

Sularahahaldus:

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud nimetatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Tagatisfond

Tagatisfond

Finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub

8.4   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Laenude võtmise ja andmise tegevus:

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ELi jaoks intressirisk. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 0,8 miljardi euro suuruses summas (väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel (2010. aastal 0,86 miljardit eurot).

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames ka fikseeritud intressimääraga laenud, mille kogusumma 2011. aastal oli 236 miljonit eurot (2010. aastal 110 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (25 miljonit eurot) või üle viie aasta (211 miljonit eurot). Veelgi märkimisväärsem on, et ELil on maksebilansi toetamise mehhanismi raames 11 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2011. aastal oli 11,4 miljardit eurot (2010. aastal 12,05 miljardit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (7,2 miljardit eurot) või üle viie aasta (4,2 miljardit eurot). EFSMi rahastamisvahendi raames on ELil kümme fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2011. aastal oli 28 miljardit eurot ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (9,75 miljardit eurot) või üle viie aasta (18,25 miljardit eurot).

Likvideeritava ESTÜ puhul esineb tema tegevuse laadi tõttu intressirisk. Võetud laenudest tulenevat intressiriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud. Mis puutub varahaldustehingutesse, siis muutva intressimääraga võlakirjasid ESTÜ portfellis ei ole. Nullkupongvõlakirjad moodustasid bilansipäeva seisuga 15 % võlakirjade portfellist.

Sularahahaldus:

Sularahahaldus:

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha ja intressirisk tal seetõttu puudub. Siiski teenib ta intressi oma eri pangakontode saldodelt. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades või keskpankades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Kõigi muude keskpankades hoitavate summade puhul oleneb tasu iga panga pakutavatest konkreetsetest tingimustest; kohaldatakse muutuvaid intressimäärasid, mida kohandatakse vastavalt turukõikumistele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud Euroopa Keskpanga peamiste refinantseerimistehingute puhul kasutatava laenamise püsivõimaluse intressimääraga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Muutuva intressimääraga võlakirjasid BUFI portfellis ei ole. Nullkupongvõlakirjad moodustasid bilansipäev seisuga 34 % võlakirjade portfellist.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimääraga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab mõju kõnealuste intressimäärade volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberite puhul esineb nende õiglase väärtusega seonduv risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 83 % (2010. aastal 93 %).

8.5   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Laenude võtmise ja andmise tegevus

Laenude võtmise ja andmise tegevus

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu. Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,23 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2011. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,93 %. See tähendab, et 31. detsembri 2011. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,3 % varu. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksekohustuste täitmatajätmise riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Krediidiriski leevendab alati võimalus kasutada liikmesriikides asuvatel komisjoni omavahendite kontodel olevaid vahendeid, mis ületavad neil kontodel olevaid varasid, juhul kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Seda silmas pidades saab tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

ESTÜ krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. 61 % veel tagasimaksmata laenude kogusummast on kaetud liikmesriigi või samaväärse asutuse (nt avalik-õiguslikud asutused) tagatistega. 30 % veel tagasimaksmata laenudest on antud pankadele või tagavad neid pangad. Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Tegevüksusel on lubatud sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Sularahahaldus:

Sularahahaldus:

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 20–100 miljonit eurot, mis jaguneb rohkem kui 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite kogusaldodega, mis kõiguvad vahemikus 1–35 miljardit eurot, ning 2011. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis ületas 128 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide (piirangutega raha) eest, nõutakse üldjuhul ka ühe reitinguagentuuri pikaajalist AA krediidireitingut; sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest; sellise piirangu arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. |
| --- | --- |

—

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide (piirangutega raha) eest, nõutakse üldjuhul ka ühe reitinguagentuuri pikaajalist AA krediidireitingut; sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest; sellise piirangu arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud.

| — | Avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2011. aastal. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2011. aastal.

Komisjon hoiab ka märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.11.1). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatavad riskijuhtimise põhimõtted vaadati läbi 2012. aasta esimestel kuudel ning ELi praegust finantskeskkonda arvestades on määratud kindlaks uus kombinatsioon krediidireitingule esitatavatest nõuetest ja vastaspoole piiratud protsendimääradest (proportsionaalsed vastaspoole omavahenditega). See tagab komisjoni jaoks jätkuvalt kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

2.11.1

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Ajutiselt makstud trahvide portfell (BUFI)

Ajutiselt makstud trahvidega seoses on komisjon avatud krediidiriskile, s.o riskile, et vastaspool ei ole võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa ja Saksamaa puhul, sest need riigid esindavad portfelli kogumahust vastavalt 62 % ja 25 %.

Tagatisfond

Tagatisfond

ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 31. detsembri 2011. aasta seisuga olid tähtajalised hoiused (300 miljonit eurot; 2010. aastal 124 miljonit eurot) tehtud selliste vastaspooltega. 31. detsembri 2011. aasta seisuga investeeringud lühiajalistesse diskontoväärtpaberitesse fondil puudusid. Eelmise aasta sama perioodi jooksul oli fond investeerinud nelja lühiajalisse finantsinstrumenti ja kõigi nende investeeringute (69 miljonit eurot) puhul oli vastaspoolte reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. Kõik müügivalmis väärtpaberite portfellis hoitavad väärtpaberid on kooskõlas haldussuunistega.

8.6   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Laenude võtmise ja andmise tegevus

Laenude võtmise ja andmise tegevus

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega nr 407/2010.

Likvideeritava ESTÜ varade ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel.

Sularahahaldus:

Sularahahaldus:

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveaasta jaoks ettenähtud sularaha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Tagatisfond

Tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendite kättesaadavuse tase. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12 kuuse lõpptähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustasid need investeeringud 300 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli nende instrumentide osakaal 45 %.

9.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

9.1   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

Komisjoni seotud osapooled on teised ELi konsolideeritud üksused ja nende üksuste juhtivad võtmetöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

9.2   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Euroopa Komisjoni kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

2. kategooria: komisjoni asepresident ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed;

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

Allpool on esitatud kokkuvõte nende peamistest rahalistest õigustest; täpsem teave on esitatud Euroopa Liidu Teatajas (EÜT 187, 8.8.1967, viimati muudetud nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005 (ELT L 33, 5.2.2005), ja EÜT L 268 20.10.1977, viimati muudetud nõukogu 30. aprilli 2004. aasta määrusega nr 1293/2004 (EÜ, Euratom) (ELT L 243 15.7.2004)). Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivad võtmetöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

Euroopa Liidu Teatajas

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Peretoetused: |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Õppetoetus või | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| töökohavälise koolituse toetus | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 500 - 810,74 | — | — |
| Esindustasud | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | — | — |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | Jah |
| Ülekanded liikmesriikidesse: |
| Õppetoetus (7) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | — | — |
| Ametisse asumine: |
| Sisseseadmiskulud | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Ametist lahkumine: |
| Ümberasumiskulud | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (8) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | kaetud | kaetud | kaetud | kaetud | vabatahtlik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| Mahaarvamised: |
| Liidu maks | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 11,6 % |
| Juhtivtöötajate arv eelarveaasta lõpu seisuga | 3 | 8 | 90 | 27 | 97 |

eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Ülalpeetava lapse toetus

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Eelkooliealise lapse toetus

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Õppetoetus või

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

töökohavälise koolituse toetus

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

500 - 810,74

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

Jah

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (7)

7

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (8)

8

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

kaetud

kaetud

kaetud

kaetud

vabatahtlik

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Liidu maks

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Palkadele rakendatav erimaks

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

11,6 %

Juhtivtöötajate arv eelarveaasta lõpu seisuga

Juhtivtöötajate arv eelarveaasta lõpu seisuga

3

3

8

8

90

90

27

27

97

97

10.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande allkirjastamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja peale allpool kirjeldatud teabe teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesolevas lisas nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

Täiendavad finantsabi taotlused euroalal

Täiendavad finantsabi taotlused euroalal

25. juunil 2012 sai eurorühm Hispaania valitsuselt ametliku finantsabi taotluse. 9. juulil jõudis ta poliitilisele üksmeelele programmi osas, mille eesmärk on aidata Hispaanial oma finantsasutusi rekapitaliseerida ja restruktureerida. Esimese väljamakse saab teha pärast vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmist. Rekapitaliseerimiseks antakse finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) kaudu ning pärast tegevuse alustamist võtab selle ülesande üle Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM).

Samuti sai eurorühm 27. juunil Küprose ametivõimudelt taotluse, kus paluti euroala liikmesriikidelt finantsabi probleemide lahendamiseks, millega Küpros seisab silmitsi eelkõige pangandussektori raskuste ja makromajanduslike tasakaalustamatuste tõttu. Euroala finantstoetust antakse finantsvajaduste hindamisele tuginevalt põhjaliku kohandamisprogrammi raamistikus. Seda finantsabi paketti rahastatakse EFSFist või ESMist nende rahastamisvahendite põhjal.

Täpsem teave EFSFi ja ESMi ning ELi finantsabi programmide kohta on esitatud lisas 7.

7

11.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

11.1   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid

Institutsioonid ja nõuandeorganid

| | Regioonide Komitee |
| --- | --- |

Regioonide Komitee

| | Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Nõukogu

| | Euroopa Liidu Kohus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Kohus

| | Euroopa Komisjon |
| --- | --- |

Euroopa Komisjon

| | Euroopa Kontrollikoda |
| --- | --- |

Euroopa Kontrollikoda

| | Euroopa välisteenistus (9) |
| --- | --- |

Euroopa välisteenistus (9)

9

| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| --- | --- |

Euroopa Andmekaitseinspektor

| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| --- | --- |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| | Euroopa Ombudsman |
| --- | --- |

Euroopa Ombudsman

| | Euroopa Parlament |
| --- | --- |

Euroopa Parlament

| | Euroopa Ülemkogu |
| --- | --- |

Euroopa Ülemkogu

2.   ELi ametid

ELi ametid

| | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

| | Euroopa Lennundusohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Lennundusohutusamet

| | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| --- | --- |

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

| | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| --- | --- |

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

| | Euroopa Keskkonnaagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Keskkonnaagentuur

| | Euroopa Toiduohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Toiduohutusamet

| | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| --- | --- |

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

| | Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| --- | --- |

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

| | Euroopa Ravimiamet |
| --- | --- |

Euroopa Ravimiamet

| | Euroopa Kemikaaliamet |
| --- | --- |

Euroopa Kemikaaliamet

| | Ühisettevõte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte) |
| --- | --- |

Ühisettevõte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut |
| --- | --- |

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

| | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus |
| --- | --- |

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

| | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet |
| --- | --- |

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

| | Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (9) |
| --- | --- |

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (9)

9

| | Euroopa Pangandusjärelevalve (10) |
| --- | --- |

Euroopa Pangandusjärelevalve (10)

10

| | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (10) |
| --- | --- |

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (10)

10

| | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

| | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet |
| --- | --- |

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

| | Euroopa Koolitusfond |
| --- | --- |

Euroopa Koolitusfond

| | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

| | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

| | Euroopa GNSSi Agentuur (GSA) |
| --- | --- |

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

| | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) |
| --- | --- |

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

| | Euroopa Raudteeagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Raudteeagentuur

| | Ühenduse Sordiamet |
| --- | --- |

Ühenduse Sordiamet

| | Euroopa Kalanduskontrolli Amet |
| --- | --- |

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

| | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

| | Euroopa Politseikolledž |
| --- | --- |

Euroopa Politseikolledž

| | Euroopa Politseiamet (EUROPOL) |
| --- | --- |

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

| | Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet |
| --- | --- |

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

| | Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet |
| --- | --- |

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

| | Teadusuuringute Rakendusamet |
| --- | --- |

Teadusuuringute Rakendusamet

| | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (10) |
| --- | --- |

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (10)

10

| | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (10) |
| --- | --- |

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (10)

10

| | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (10) |
| --- | --- |

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (10)

10

3.   Muud kontrollitavad üksused

Muud kontrollitavad üksused

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

B.   ÜHISETTEVÕTTED

ÜHISETTEVÕTTED

| | ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon |
| --- | --- |

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon

| | Ühisettevõte SESAR |
| --- | --- |

Ühisettevõte SESAR

| | Ühisettevõte FCH |
| --- | --- |

Ühisettevõte FCH

| | Likvideeritav ühisettevõte Galileo |
| --- | --- |

Likvideeritav ühisettevõte Galileo

| | Ühisettevõte IMI |
| --- | --- |

Ühisettevõte IMI

C.   SIDUSETTEVÕTTED

SIDUSETTEVÕTTED

| | Euroopa Investeerimisfond |
| --- | --- |

Euroopa Investeerimisfond

| | Ühisettevõte „Clean Sky” |
| --- | --- |

Ühisettevõte „Clean Sky”

| | Ühisettevõte ARTEMIS |
| --- | --- |

Ühisettevõte ARTEMIS

| | Ühisettevõte ENIAC |
| --- | --- |

Ühisettevõte ENIAC

11.2   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi EL haldab allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepärast ei ole neid Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

11.2.1   
  Euroopa Arengufond (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille kaudu antakse ELi abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, mis algselt piirdus Aafrika riikidega, millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis lepitakse kokku valitsustevahelise tasandi läbirääkimiste teel. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008), millega on ette nähtud tema finantsaruannete esitamine ELi omast eraldi. EAFi raamatupidamise aastaaruande ja vahendite haldamise suhtes rakendavad väliskontrolli kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi bilanss ja tulemiaruanne:

Bilanss - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

Bilanss - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| PÕHIVARA | 380 | 353 |
| KÄIBEVARA | 2 510 | 2 151 |
| Varad kokku | 2 890 | 2 504 |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | (1 033) | (1 046) |
| Kohustused kokku | (1 033) | (1 046) |
| Netovara | 1 857 | 1 458 |
| VAHENDID ja RESERVID |
| Sissenõutud fondikapital | 26 979 | 23 879 |
| Muud reservid | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (24 674) | (21 908) |
| Eelarveaasta tulem | (2 700) | (2 765) |
| Netovara | 1 857 | 1 458 |

miljonites eurodes

31.12.2011

31.12.2010

PÕHIVARA

380

353

KÄIBEVARA

2 510

2 151

Varad kokku

2 890

2 504

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

(1 033)

(1 046)

Kohustused kokku

(1 033)

(1 046)

Netovara

Netovara

1 857

1 857

1 458

1 458

VAHENDID ja RESERVID

Sissenõutud fondikapital

26 979

23 879

Muud reservid

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(24 674)

(21 908)

Eelarveaasta tulem

(2 700)

(2 765)

Netovara

Netovara

1 857

1 857

1 458

1 458

Tulemiaruanne - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

Tulemiaruanne - kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| PÕHITEGEVUSTULUD | 99 | 140 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | (2 778) | (3 000) |
| KAHJUM PÕHITEGEVUSEST | (2 679) | (2 860) |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | (21) | 95 |
| EEELARVEAASTA TULEM | (2 700) | (2 765) |

miljonites eurodes

2011

2010

PÕHITEGEVUSTULUD

99

140

PÕHITEGEVUSKULUD

(2 778)

(3 000)

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

(2 679)

(2 679)

(2 860)

(2 860)

FINANTSEERIMISTEGEVUS

(21)

95

EEELARVEAASTA TULEM

EEELARVEAASTA TULEM

(2 700)

(2 700)

(2 765)

(2 765)

11.2.2   
  Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab Euroopa Liidu eri asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja Euroopa Liidu ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Firenze Euroopa Ülikooli ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool ELi (näiteks ELi delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli 294 miljonit eurot (2010. aastal 286 miljonit eurot).

11.2.3   
  Osalejate tagatisfond

Osalejate tagatisfond

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist.

Tegemist on vastastikust tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ELi ja osalejate finantsriske seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõik toetuste vormis rakendatavates kaudsetes meetmetes osalejad maksavad meetme kestuse ajaks osalejate tagatisfondi kapitali osamaksu, mis moodustab 5 % ELi kogu toetusest. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL (keda esindab komisjon) tegutseb fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud maksekohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit - sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii ELi kui ka osalejate finantshuvide kaitse.

31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1 171 miljonit eurot (2010. aastal 879 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon.

II   OSA

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad

SISUKORD

SISUKORD

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne:

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne:

| 1. | ELi eelarve täitmise tulemuse aruanne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne |
| --- | --- |

2.

Tulud

Tulud

| 3. | Koondaruanne eelarve tulude laekumise kohta |
| --- | --- |

3.

Kulud

Kulud

| 4. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

6.

| 7. | Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

11.

| 12. | Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

12.

| 13. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

13.

Institutsioonid:

Institutsioonid:

| 14. | Koondaruanne eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

15.

Ametid:

Ametid:

| 16. | Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid) |
| --- | --- |

18.

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad:

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad:

| 1. | Eelarvepõhimõtted, struktuur ja assigneeringud |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selgitus konsolideeritud eelarve täitmise aruande kohta |
| --- | --- |

2.

TÄITMISE ARUANNE
   (11)
  KONSOLIDEERITUD EELARVE

TÄITMISE ARUANNE

11

KONSOLIDEERITUD EELARVE

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.   ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| EUROOPA LIIT | 2011 | 2010 |
| Eelarveaasta tulud | 130 000 | 127 795 |
| Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (128 043) | (121 213) |
| Eelarveaastasse N+1 ülekantud maksete assigneeringud | (1 019) | (2 797) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 457 | 741 |
| Aastased vahetuskursierinevused | 97 | 23 |
| Eelarve täitmise tulemus (12) | 1 492 | 4 549 |

miljonites eurodes

EUROOPA LIIT

2011

2010

Eelarveaasta tulud

130 000

130 000

127 795

127 795

Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(128 043)

(128 043)

(121 213)

(121 213)

Eelarveaastasse N+1 ülekantud maksete assigneeringud

(1 019)

(1 019)

(2 797)

(2 797)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

457

457

741

741

Aastased vahetuskursierinevused

97

97

23

23

Eelarve täitmise tulemus (12)

12

1 492

1 492

4 549

4 549

Euroopa Liidu eelarve ülejääk tagastatakse liikmesriikidele järgneva aasta jooksul nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

2.   EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE -

TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve | Kindlaks-määratud nõuded | Tulud | Lõpliku ja tegeliku erinevus | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 – 4 | 6 = 4/2 | 7 = 3 – 4 |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Jaotis

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

Kindlaks-määratud nõuded

Tulud

Lõpliku ja tegeliku erinevus

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

1

2

3

4

5 = 2 – 4

6 = 4/2

7 = 3 – 4

1.

Omavahendid

125 106

118 289

118 193

118 164

125

99,89 %

29

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

6 354

6 472

6 370

(16)

100,25 %

102

| 4. | Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 182

1 182

1 213

1 207

(25)

102,12 %

6

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

56

56

609

587

(531)

1 048,48 %

22

| 6. | Liidu/ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Liidu/ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

30

82

2 745

2 454

(2 372)

2 993,28 %

291

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

733

13 943

1 183

(450)

161,37 %

12 761

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

159

1

0

159

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

30

44

34

(4)

111,86 %

11

Kokku

126 527

126 727

143 380

130 000

(3 273)

102,58 %

13 380

KULUD FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (13) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (13)

13

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

1.

Jätkusuutlik kasv

53 280

56 982

54 732

2 251

96,05 %

2 051

199

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

56 379

58 887

57 374

1 513

97,43 %

1 416

97

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 459

2 008

1 827

181

91,00 %

144

37

| 4. | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4.

EL kui ülemaailmne partner

7 238

7 366

7 102

264

96,42 %

145

118

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 172

9 716

8 359

1 357

86,03 %

1 012

345

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

Kokku

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

KULUD POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (14) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (14)

14

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

341

443

389

54

87,76 %

9

46

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 210

1 485

1 336

149

89,99 %

123

25

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

93

104

94

10

90,73 %

9

1

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

9 163

10 498

10 392

106

98,99 %

75

30

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

55 269

57 784

56 342

1 442

97,50 %

1 406

35

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 142

1 217

1 114

103

91,53 %

77

26

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

390

379

332

47

87,54 %

24

23

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

4 117

5 476

4 604

872

84,08 %

861

10

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 334

1 741

1 489

252

85,51 %

250

2

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

396

832

441

391

53,01 %

384

6

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

771

812

772

40

95,08 %

5

35

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

93

104

95

9

91,52 %

8

1

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

33 317

33 052

32 995

57

99,83 %

51

5

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

115

133

123

10

92,20 %

9

1

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 996

2 725

2 414

310

88,62 %

305

5

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

253

279

259

21

92,61 %

17

4

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

596

659

623

37

94,40 %

27

10

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

885

1 014

944

70

93,10 %

40

30

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 385

3 462

3 313

148

95,72 %

66

82

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

104

113

104

8

92,51 %

8

1

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 480

1 583

1 513

71

95,54 %

43

27

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 013

970

928

42

95,63 %

38

4

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

839

1 090

1 068

22

97,96 %

10

12

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

75

83

71

12

85,96 %

7

4

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

191

221

197

24

89,07 %

21

4

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 017

1 274

1 063

211

83,45 %

196

15

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

69

73

60

13

82,01 %

12

1

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

11

13

12

1

91,58 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

124

159

134

25

84,26 %

19

6

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 278

1 273

1 257

16

98,75 %

0

16

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

393

501

442

60

88,11 %

56

3

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

1 535

1 087

963

123

88,63 %

44

79

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

100

0

0

0

0,00 %

0

0

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 428

4 321

3 512

809

81,27 %

565

245

Kokku

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

3.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruande-aasta | Ülekantud assignee-ringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruande-aasta

Ülekantud assignee-ringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

1.

Omavahendid

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

| 4. | ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 182

1 182

1 206

7

1 213

1 201

6

1 207

102,12 %

6

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

56

56

591

18

609

573

14

587

1 048,48 %

22

| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

30

82

2 470

275

2 745

2 313

141

2 454

2 993,28 %

291

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

733

50

13 893

13 943

(172)

1 355

1 183

161,37 %

12 761

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

37

122

159

1

0

1

195,64 %

159

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

30

34

10

44

30

4

34

111,86 %

11

Kokku

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

1. jaotis:   Omavahendid

1. jaotis:

Omavahendid

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruande-aasta | Ülekantud assignee-ringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 11. | Suhkrumaksud |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruande-aasta

Ülekantud assignee-ringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

11.

Suhkrumaksud

123

123

132

0

132

132

0

132

106,75 %

0

| 12. | Tollimaksud |
| --- | --- |

12.

Tollimaksud

16 654

16 544

16 593

81

16 675

16 603

43

16 646

100,62 %

29

| 13. | Käibemaks |
| --- | --- |

13.

Käibemaks

13 787

14 126

14 077

0

14 077

14 077

0

14 077

99,65 %

0

| 14. | Kogurahvatulu |
| --- | --- |

14.

Kogurahvatulu

94 542

87 497

87 259

0

87 259

87 259

0

87 259

99,73 %

0

| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine |
| --- | --- |

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0

0

52

0

52

52

0

52

0

| 16. | Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine |
| --- | --- |

16.

Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate osamaksude vähendamine

0

0

(1)

0

(1)

(1)

0

(1)

0

Kokku

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

3. jaotis:   Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

3. jaotis:

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruande-aasta | Ülekantud assignee-ringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruande-aasta

Ülekantud assignee-ringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

0

4 539

4 539

0

4 539

4 539

0

4 539

100,00 %

0

| 31. | Käibemaksu saldod |
| --- | --- |

31.

Käibemaksu saldod

0

673

680

37

717

680

14

694

103,11 %

23

| 32. | Kogurahvatulu saldod |
| --- | --- |

32.

Kogurahvatulu saldod

0

1 142

1 135

128

1 263

1 135

48

1 183

103,64 %

80

| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon |
| --- | --- |

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine - korrektsioonid |
| --- | --- |

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine - korrektsioonid

0

0

(46)

0

(46)

(46)

0

(46)

0

Kokku

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

4   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Finantsraamistiku rubriik | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused
  (ümber-paigutused ja parandus-eelarve) | Ülekantud assignee-ringud | Sihtots-tarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused
  (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assignee-ringud | Sihtots-tarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heaks-kiidetud assigneerin-gud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Finantsraamistiku rubriik

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused

(ümber-paigutused ja parandus-eelarve)

Ülekantud assignee-ringud

Sihtots-tarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused

(ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assignee-ringud

Sihtots-tarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heaks-kiidetud assigneerin-gud kokku

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1

Jätkusuutlik kasv

64 501

3

182

2 308

2 490

66 995

53 280

714

281

2 707

2 989

56 982

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

58 659

0

2

2 680

2 682

61 341

56 379

(585)

419

2 675

3 093

58 887

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 822

276

24

169

193

2 291

1 459

255

98

196

294

2 008

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 754

5

42

287

329

9 088

7 238

(184)

38

274

313

7 366

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 173

0

9

785

794

8 967

8 172

1

745

799

1 544

9 716

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

5.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heaks-kiidetud kulukohus-tuste assig-neeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneerin-gutest | Ülekantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeli-sest tulust | Kokku | % | Sihtots-tarbeline tulu | Otsuse alusel üle-kandmi-sed | Kokku | % | Eelarveaasta assigneerin-gutest | Ülekantud assig-neeringutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heaks-kiidetud kulukohus-tuste assig-neeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneerin-gutest

Ülekantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeli-sest tulust

Kokku

%

Sihtots-tarbeline tulu

Otsuse alusel üle-kandmi-sed

Kokku

%

Eelarveaasta assigneerin-gutest

Ülekantud assig-neeringutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1

Jätkusuutlik kasv

66 995

64 065

182

991

65 238

97,38 %

1 317

36

1 353

2,02 %

403

0

0

404

0,60 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

61 341

58 577

2

1 328

59 907

97,66 %

1 352

23

1 375

2,24 %

59

0

0

59

0,10 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 291

2 048

24

92

2 165

94,50 %

76

41

117

5,12 %

9

0

0

9

0,38 %

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

9 088

8 572

42

194

8 808

96,91 %

94

178

272

2,99 %

8

0

0

8

0,09 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 967

7 941

9

504

8 454

94,28 %

281

22

303

3,38 %

210

0

0

210

2,34 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

6.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finants-raamistiku rubriik | Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assig-neerin-gutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeli-sest tulust | Kokku | % | Auto-maatsed üle-kand-mised | Otsuse alusel üle-kand-mised | Sihtots-tarbe-line tulu | Kokku | % | Eelarve-aasta assig-neerin-gutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Siht-ots-tarbe-line tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finants-raamistiku rubriik

Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assig-neerin-gutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeli-sest tulust

Kokku

%

Auto-maatsed üle-kand-mised

Otsuse alusel üle-kand-mised

Sihtots-tarbe-line tulu

Kokku

%

Eelarve-aasta assig-neerin-gutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Siht-ots-tarbe-line tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1

Jätkusuutlik kasv

56 982

53 658

235

839

54 732

96,05 %

131

53

1 868

2 051

3,60 %

153

47

0

199

0,35 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

58 887

55 646

391

1 337

57 374

97,43 %

32

46

1 338

1 416

2,40 %

70

27

0

97

0,16 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 008

1 636

92

99

1 827

91,00 %

9

38

97

144

7,17 %

31

6

0

37

1,83 %

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

7 366

6 902

19

181

7 102

96,42 %

27

25

93

145

1,97 %

99

19

0

118

1,61 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

9 716

7 304

614

442

8 359

86,03 %

637

22

352

1 012

10,41 %

209

131

5

345

3,55 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

7.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Finantsraamistiku rubriik | Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohus-tused | Vabastatud assigneeringud / ümberhinda-mine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohus-tused | Maksed | Selliste kulukohus-tuste tühis-tamine, mida ei saa järgmi-sesse eelarve-aastasse üle kanda | Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohus-tused eelarve-aasta lõpu seisuga kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Finantsraamistiku rubriik

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohus-tused

Vabastatud assigneeringud / ümberhinda-mine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohus-tused

Maksed

Selliste kulukohus-tuste tühis-tamine, mida ei saa järgmi-sesse eelarve-aastasse üle kanda

Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohus-tused eelarve-aasta lõpu seisuga kokku

1

Jätkusuutlik kasv

150 467

(1 262)

(48 945)

100 259

65 238

(5 786)

(3)

59 448

159 707

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

22 963

(193)

(11 687)

11 083

59 907

(45 687)

0

14 220

25 302

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 911

(118)

(555)

1 237

2 165

(1 272)

0

893

2 130

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

18 332

(469)

(4 740)

13 123

8 808

(2 363)

(1)

6 444

19 567

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

722

(77)

(631)

14

8 454

(7 728)

(4)

722

737

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

Kokku

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

8.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | <2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

<2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Kokku

1

Jätkusuutlik kasv

820

998

10 089

984

7 997

29 501

49 870

59 448

159 707

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

42

32

928

91

180

1 237

8 573

14 220

25 302

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

16

14

21

80

172

401

534

893

2 130

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

783

357

986

1 093

2 097

3 180

4 627

6 444

19 567

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

0

0

0

0

0

0

14

722

737

Kokku

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

9.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastu-võetud assignee-ringud | Muudatused
  (ümber-paigutused / parandus-eelarve) | Üle-kantud assig-neeringud | Sihtots-tarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heaks-kiidetud assigneerin-gud kokku | Vastu-võetud assignee-ringud | Muudatused
  (ümber-paigutused/parandus-eelarve) | Üle-kantud assignee-ringud | Sihtots-tarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heaks-kiidetud assignee-ringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastu-võetud assignee-ringud

Muudatused

(ümber-paigutused / parandus-eelarve)

Üle-kantud assig-neeringud

Sihtots-tarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heaks-kiidetud assigneerin-gud kokku

Vastu-võetud assignee-ringud

Muudatused

(ümber-paigutused/parandus-eelarve)

Üle-kantud assignee-ringud

Sihtots-tarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heaks-kiidetud assignee-ringud kokku

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

524

(122)

0

13

13

416

341

26

54

22

76

443

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 056

(1)

0

119

119

1 174

1 210

95

33

146

180

1 485

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

93

(2)

0

5

5

96

93

(2)

8

5

13

104

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 398

255

19

16

35

11 689

9 163

1 283

36

15

51

10 498

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

57 292

0

0

2 667

2 667

59 960

55 269

(510)

357

2 667

3 024

57 784

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 547

1

0

115

115

1 663

1 142

(110)

66

119

185

1 217

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

471

0

0

21

21

492

390

(44)

17

16

33

379

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 335

0

0

849

849

6 184

4 117

130

29

1 199

1 228

5 476

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 539

(3)

0

248

248

1 784

1 334

101

17

289

305

1 741

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

395

0

0

484

484

879

396

(7)

39

403

443

832

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 001

23

2

2

4

1 028

771

0

38

2

40

812

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

95

2

0

3

3

100

93

2

6

3

9

104

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

40 383

141

21

4

25

40 549

33 317

(346)

77

4

81

33 052

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

142

(3)

0

4

4

143

115

6

8

4

12

133

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 429

(6)

0

514

514

2 937

1 996

145

20

563

583

2 725

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

273

1

0

6

6

280

253

8

13

5

18

279

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

692

(23)

0

36

36

705

596

(8)

35

36

71

659

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

1 210

42

24

62

86

1 339

885

24

31

75

106

1 014

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 315

45

31

118

149

4 508

3 385

(75)

43

109

152

3 462

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

105

0

0

3

3

109

104

0

5

3

8

113

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 542

81

6

121

127

1 749

1 480

(47)

31

119

150

1 583

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 123

(5)

0

44

44

1 163

1 013

(94)

7

44

52

970

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

878

256

0

14

14

1 149

839

234

5

12

17

1 090

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

82

0

0

0

0

81

75

1

7

0

7

83

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

191

2

0

10

10

203

191

2

18

10

28

221

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 019

4

0

108

108

1 131

1 017

10

134

112

246

1 274

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

69

(12)

0

6

6

64

69

(12)

8

6

15

73

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

2

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

145

(5)

0

17

17

157

124

10

7

18

25

159

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 278

(5)

0

0

0

1 273

1 278

(5)

0

0

0

1 273

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

393

(2)

0

83

83

474

393

(2)

28

83

110

501

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

700

1

146

42

188

889

1 535

(518)

15

54

70

1 087

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

754

(383)

0

0

0

371

100

(100)

0

0

0

0

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 428

0

9

493

502

3 930

3 428

0

388

504

893

4 321

Kokku

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

10.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heaks-kiidetud kulu-kohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Siht-ots-tarbe-line tulu | Kokku | % | Siht-ots-tarbe-line tulu | Otsuse alusel üle-kandmised | Kokku | % | Eelarve-aasta eelarve assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Siht-ots-tarbe-line tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heaks-kiidetud kulu-kohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Siht-ots-tarbe-line tulu

Kokku

%

Siht-ots-tarbe-line tulu

Otsuse alusel üle-kandmised

Kokku

%

Eelarve-aasta eelarve assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Siht-ots-tarbe-line tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

416

403

0

11

414

99,55 %

2

0

2

0,41 %

0

0

0

0

0,05 %

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 174

1 053

0

61

1 113

94,87 %

58

0

58

4,94 %

2

0

0

2

0,19 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

96

91

0

3

94

97,65 %

2

0

2

2,28 %

0

0

0

0

0,07 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 689

11 612

19

7

11 638

99,57 %

9

34

42

0,36 %

8

0

0

8

0,07 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

59 960

57 257

0

1 322

58 579

97,70 %

1 345

0

1 345

2,24 %

36

0

0

36

0,06 %

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 663

1 545

0

64

1 609

96,79 %

51

0

51

3,08 %

2

0

0

2

0,12 %

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

492

466

0

11

478

97,08 %

10

0

10

2,02 %

4

0

0

4

0,90 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

6 184

5 334

0

396

5 730

92,67 %

453

0

453

7,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 784

1 535

0

102

1 637

91,75 %

146

0

146

8,21 %

1

0

0

1

0,04 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

879

395

0

79

474

53,90 %

405

0

405

46,09 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 028

996

2

1

999

97,13 %

1

23

24

2,35 %

5

0

0

5

0,51 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

100

96

0

2

98

98,21 %

1

0

1

1,47 %

0

0

0

0

0,32 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

40 549

40 472

21

2

40 495

99,87 %

2

40

41

0,10 %

12

0

0

12

0,03 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

143

139

0

2

141

98,01 %

3

0

3

1,78 %

0

0

0

0

0,21 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 937

2 422

0

297

2 720

92,58 %

217

0

217

7,40 %

0

0

0

0

0,02 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

280

271

0

3

274

97,71 %

3

0

3

0,96 %

4

0

0

4

1,32 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

705

653

0

21

674

95,61 %

15

0

15

2,12 %

16

0

0

16

2,27 %

| 18 | Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

18

Vabadus, turvalisus ja õigus

1 339

1 244

24

40

1 308

97,74 %

22

3

25

1,86 %

5

0

0

5

0,40 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 508

4 312

31

72

4 415

97,93 %

46

44

90

2,00 %

3

0

0

3

0,07 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

109

105

0

2

106

98,01 %

1

0

1

1,22 %

1

0

0

1

0,77 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 749

1 495

6

111

1 612

92,16 %

10

127

136

7,80 %

1

0

0

1

0,04 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 163

1 110

0

9

1 119

96,29 %

35

8

43

3,70 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

1 149

1 131

0

8

1 139

99,19 %

6

0

6

0,55 %

3

0

0

3

0,26 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

81

77

0

0

77

95,16 %

0

0

0

0,02 %

4

0

0

4

4,82 %

| 25 | poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

203

193

0

5

198

97,72 %

4

0

4

2,09 %

0

0

0

0

0,20 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 131

1 020

0

61

1 081

95,61 %

47

0

47

4,16 %

3

0

0

3

0,23 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

64

57

0

4

61

94,91 %

3

0

3

4,17 %

1

0

0

1

0,92 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

11

0

0

12

96,94 %

0

0

0

2,74 %

0

0

0

0

0,32 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

157

137

0

9

146

93,06 %

7

0

7

4,58 %

4

0

0

4

2,37 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

474

390

0

50

440

92,98 %

33

0

33

6,89 %

1

0

0

1

0,13 %

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

889

698

146

16

860

96,75 %

26

0

26

2,96 %

3

0

0

3

0,29 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

371

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

371

0

0

371

100,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 930

3 225

9

336

3 570

90,83 %

156

22

178

4,53 %

182

0

0

182

4,64 %

Kokku

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

11.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heaks- kiidetud maksete assig-neeringud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Ülekantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % | Auto-maatsed üle-kand-mised | Otsuse alusel üle-kandmised | Sihtots-tarbe-line tulu | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heaks- kiidetud maksete assig-neeringud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Ülekantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

Auto-maatsed üle-kand-mised

Otsuse alusel üle-kandmised

Sihtots-tarbe-line tulu

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

443

330

40

20

389

87,76 %

6

0

2

9

1,92 %

31

14

0

46

10,32%

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

1 485

1 271

22

43

1 336

89,99 %

20

0

103

123

8,29 %

14

12

0

25

1,71 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

104

85

7

2

94

90,73 %

6

0

3

9

8,53 %

0

1

0

1

0,74 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

10 498

10 354

32

7

10 392

98,99 %

17

50

8

75

0,72 %

26

4

0

30

0,29 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

57 784

54 663

349

1 330

56 342

97,50 %

25

45

1 337

1 406

2,43 %

27

8

0

35

0,06 %

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

1 217

1 001

64

48

1 114

91,53 %

6

0

71

77

6,33 %

25

1

0

26

2,15 %

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

379

307

14

10

332

87,54 %

18

0

6

24

6,33 %

21

2

0

23

6,13 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 476

4 217

23

364

4 604

84,08 %

26

0

835

861

15,73 %

4

7

0

10

0,19 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 741

1 422

15

52

1 489

85,51 %

13

0

236

250

14,35 %

1

2

0

2

0,14 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

832

343

35

63

441

53,01 %

44

0

341

384

46,22 %

2

4

0

6

0,77 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

812

750

21

1

772

95,08 %

3

1

1

5

0,64 %

18

17

0

35

4,28 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

104

89

5

1

95

91,52 %

6

0

2

8

7,56 %

0

1

0

1

0,92 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

33 052

32 917

76

2

32 995

99,83 %

11

38

2

51

0,16 %

4

1

0

5

0,02 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

133

114

7

1

123

92,20 %

7

0

3

9

7,03 %

0

1

0

1

0,77 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

2 725

2 126

15

273

2 414

88,62 %

15

0

290

305

11,21 %

0

5

0

5

0,18 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

279

246

11

2

259

92,61 %

14

0

3

17

6,09 %

2

2

0

4

1,30 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

659

572

31

20

623

94,40 %

11

0

16

27

4,07 %

5

5

0

10

1,53 %

| 18 | Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

18

Vabadus, turvalisus ja õigus

1 014

876

25

43

944

93,10 %

8

0

31

40

3,95 %

24

6

0

30

2,95 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 462

3 243

12

59

3 313

95,72 %

10

6

50

66

1,91 %

51

32

0

82

2,37 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

113

99

4

1

104

92,51 %

4

2

2

8

6,69 %

0

1

0

1

0,80 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 583

1 393

11

108

1 513

95,54 %

16

17

11

43

2,73 %

7

20

0

27

1,74 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

970

914

3

10

928

95,63 %

4

0

34

38

3,95 %

0

4

0

4

0,43 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

1 090

1 054

5

9

1 068

97,96 %

6

0

3

10

0,90 %

12

0

0

12

1,14 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

83

66

5

0

71

85,96 %

6

1

0

7

8,93 %

3

2

0

4

5,11 %

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

221

178

15

4

197

89,07 %

15

0

5

21

9,28 %

0

3

0

4

1,65 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 274

893

122

47

1 063

83,45 %

130

2

65

196

15,37 %

3

12

0

15

1,18 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

73

49

8

3

60

82,01 %

8

0

4

12

16,29 %

1

1

0

1

1,71 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

13

11

1

0

12

91,58 %

1

0

0

1

7,29 %

0

0

0

0

1,13 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

159

125

5

4

134

84,26 %

5

0

14

19

12,19 %

4

2

0

6

3,55 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

501

373

25

43

442

88,11 %

17

0

39

56

11,23 %

1

3

0

3

0,67 %

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

1 087

934

14

16

963

88,63 %

6

0

39

44

4,08 %

78

2

0

79

7,28 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

4 321

2 873

330

308

3 512

81,27 %

351

22

192

565

13,07 %

182

58

5

245

5,66 %

Kokku

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

12.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohus-tused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulu-kohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohus-tused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulu-kohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohus-tused eelarveaasta lõpu seisuga

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

581

(24)

(175)

382

414

(214)

0

200

582

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

2 414

(36)

(963)

1 415

1 113

(373)

0

740

2 155

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

8

(1)

(7)

0

94

(87)

0

7

7

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

28 673

(250)

(9 999)

18 424

11 638

(394)

0

11 245

29 669

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

20 197

(76)

(10 833)

9 288

58 579

(45 509)

0

13 070

22 358

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

2 468

(154)

(894)

1 420

1 609

(220)

0

1 389

2 809

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

783

(30)

(199)

554

478

(133)

0

344

898

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

8 222

(147)

(2 910)

5 165

5 730

(1 694)

(2)

4 035

9 200

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

2 157

(35)

(767)

1 355

1 637

(722)

0

914

2 269

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

163

(12)

(93)

58

474

(348)

0

125

184

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 877

(42)

(521)

1 314

999

(251)

0

748

2 062

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

20

(1)

(16)

3

98

(80)

0

19

22

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

101 474

(561)

(31 994)

68 919

40 495

(1 001)

0

39 494

108 413

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

76

(2)

(51)

22

141

(71)

0

69

92

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 698

(82)

(707)

909

2 720

(1 708)

0

1 012

1 921

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

123

(16)

(83)

24

274

(176)

0

98

122

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

724

(58)

(312)

355

674

(311)

0

363

718

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

1 282

(51)

(267)

964

1 308

(678)

0

631

1 595

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

9 380

(249)

(2 229)

6 901

4 415

(1 085)

0

3 330

10 232

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

19

(1)

(12)

6

106

(93)

0

13

20

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

3 276

(94)

(971)

2 211

1 612

(542)

0

1 070

3 281

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

2 766

(93)

(766)

1 907

1 119

(162)

0

957

2 864

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

621

(24)

(369)

229

1 139

(699)

0

441

670

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

32

(4)

(16)

12

77

(56)

0

22

34

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

20

(3)

(17)

1

198

(180)

0

18

19

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

179

(14)

(156)

10

1 081

(907)

0

174

184

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

8

(1)

(8)

0

61

(52)

0

9

9

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

108

(5)

(50)

53

146

(84)

0

62

115

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

1 257

(1 257)

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

28

(3)

(25)

0

440

(417)

0

24

24

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

4 672

(47)

(820)

3 805

860

(143)

0

717

4 522

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

344

(2)

(330)

12

3 570

(3 181)

(3)

385

397

Kokku

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

13.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | <2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

<2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

0

11

43

10

5

113

200

200

582

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

9

9

10

27

179

222

959

740

2 155

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

0

0

0

0

0

0

0

7

7

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

109

333

2 029

62

984

5 209

9 697

11 245

29 669

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

6

1

631

0

30

828

7 790

13 070

22 358

| 06 | Liikuvus ja transport |
| --- | --- |

06

Liikuvus ja transport

24

21

45

161

152

400

618

1 389

2 809

| 07 | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

07

Keskkond ja kliimameetmed

3

13

23

78

111

156

172

344

898

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

157

96

204

370

736

1 413

2 189

4 035

9 200

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

12

13

20

75

196

363

676

914

2 269

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

0

1

5

2

11

15

24

125

184

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

33

18

275

10

28

302

649

748

2 062

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

0

0

0

0

0

0

3

19

22

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

681

579

8 004

159

5 532

20 317

33 647

39 494

108 413

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

0

0

0

0

2

5

16

69

92

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

4

3

4

78

177

238

405

1 012

1 921

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

0

0

0

0

1

3

20

98

122

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

11

2

10

14

50

92

175

363

718

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

1

9

7

57

142

345

403

631

1 595

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

406

135

421

750

1 149

1 658

2 382

3 330

10 232

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

0

0

0

0

0

2

4

13

20

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

118

87

118

145

344

586

812

1 070

3 281

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

45

42

116

185

385

453

682

957

2 864

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

0

0

1

2

12

41

172

441

670

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

0

0

0

1

1

3

6

22

34

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

0

0

0

0

0

0

1

18

19

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

0

0

0

0

1

0

9

174

184

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

0

0

0

0

0

0

0

9

9

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

1

3

3

2

10

31

62

115

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energeetika |
| --- | --- |

32

Energeetika

42

28

56

55

216

1 545

1 863

717

4 522

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

0

0

0

0

0

0

12

385

397

Kokku

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

14.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruande-aasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 125 | 125 | 170 | 29 | 200 | 169 | 4 | 173 | 139,02 % | 26 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 49 | 49 | 121 | 8 | 129 | 111 | 7 | 118 | 240,35 % | 11 |
| Komisjon | 126 236 | 126 436 | 128 119 | 14 535 | 142 654 | 127 697 | 1 615 | 129 312 | 102,27 % | 13 342 |
| Euroopa Kohus | 44 | 44 | 45 | 0 | 45 | 44 | 0 | 44 | 102,26 % | 0 |
| Kontrollikoda | 21 | 21 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 94,14 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 138,47 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 8 | 8 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 262,06 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,52 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 69,15 % | 0 |
| Euroopa välisteenistus | 32 | 32 | 295 | 0 | 295 | 295 | 0 | 295 | 917,61 % | 0 |
| Kokku | 126 527 | 126 727 | 128 808 | 14 572 | 143 380 | 128 374 | 1 626 | 130 000 | 102,58 % | 13 380 |

miljonites eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruande-aasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

125

125

170

29

200

169

4

173

139,02 %

26

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

49

49

121

8

129

111

7

118

240,35 %

11

Komisjon

126 236

126 436

128 119

14 535

142 654

127 697

1 615

129 312

102,27 %

13 342

Euroopa Kohus

44

44

45

0

45

44

0

44

102,26 %

0

Kontrollikoda

21

21

20

0

20

20

0

20

94,14 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11

11

16

0

16

16

0

16

138,47 %

0

Regioonide Komitee

8

8

21

0

21

21

0

21

262,06 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

99,52 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

69,15 %

0

Euroopa välisteenistus

32

32

295

0

295

295

0

295

917,61 %

0

Kokku

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

15.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heaks-kiidetud kulukohus-tuste assig-neeringud | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtots-tarbe-lisest tulust | Otsuse alusel üle-kand-mised | Kokku | % | Eelarve-aasta eelarve assignee-ringutest | Ülekantud assigneerin-gutest | Sihtots-tarbe-line tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Euroopa Parlament | 1 820 | 1 570 | 9 | 24 | 1 603 | 88,11 % | 101 | 22 | 123 | 6,74 % | 94 | 0 | 0 | 94 | 5,15 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 647 | 507 | 0 | 47 | 554 | 85,51 % | 37 | 0 | 37 | 5,77 % | 56 | 0 | 0 | 56 | 8,71 % |
| Komisjon | 144 751 | 137 979 | 250 | 2 772 | 141 002 | 97,41 % | 2 964 | 279 | 3 242 | 2,24 % | 507 | 0 | 0 | 507 | 0,35 % |
| Euroopa Kohus | 344 | 336 | 0 | 2 | 338 | 98,11 % | 1 | 0 | 1 | 0,34 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Kontrollikoda | 145 | 134 | 0 | 0 | 135 | 92,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,89 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 132 | 123 | 0 | 3 | 125 | 95,20 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,50 % |
| Regioonide Komitee | 96 | 82 | 0 | 12 | 94 | 97,76 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,22 % |
| Ombudsman | 9 | 9 | 0 | 0 | 9 | 92,54 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,46 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 89,31 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,69% |
| Euroopa välisteenistus | 729 | 457 | 0 | 249 | 706 | 96,82 % | 16 | 0 | 16 | 2,19 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,99 % |
| Kokku | 148 681 | 141 204 | 259 | 3 108 | 144 572 | 97,24 % | 3 120 | 301 | 3 420 | 2,30 % | 689 | 0 | 0 | 689 | 0,46 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heaks-kiidetud kulukohus-tuste assig-neeringud

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtots-tarbe-lisest tulust

Otsuse alusel üle-kand-mised

Kokku

%

Eelarve-aasta eelarve assignee-ringutest

Ülekantud assigneerin-gutest

Sihtots-tarbe-line tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Euroopa Parlament

1 820

1 570

9

24

1 603

88,11 %

101

22

123

6,74 %

94

0

0

94

5,15 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

647

507

0

47

554

85,51 %

37

0

37

5,77 %

56

0

0

56

8,71 %

Komisjon

144 751

137 979

250

2 772

141 002

97,41 %

2 964

279

3 242

2,24 %

507

0

0

507

0,35 %

Euroopa Kohus

344

336

0

2

338

98,11 %

1

0

1

0,34 %

5

0

0

5

1,55 %

Kontrollikoda

145

134

0

0

135

92,81 %

0

0

0

0,30 %

10

0

0

10

6,89 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

132

123

0

3

125

95,20 %

0

0

0

0,30 %

6

0

0

6

4,50 %

Regioonide Komitee

96

82

0

12

94

97,76 %

0

0

0

0,02 %

2

0

0

2

2,22 %

Ombudsman

9

9

0

0

9

92,54 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

7,46 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

8

7

0

0

7

89,31 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

10,69%

Euroopa välisteenistus

729

457

0

249

706

96,82 %

16

0

16

2,19 %

7

0

0

7

0,99 %

Kokku

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heaks-kiidetud maksete assig-neerin-gud | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbe-lisest tulust | Kokku | % | Auto-maatsed ülekand-mised | Otsuse alusel ülekand-mised | Sihtots-tarbe-lisest tulust | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Euroopa Parlament | 2 060 | 1 348 | 207 | 25 | 1 580 | 76,72 % | 223 | 22 | 109 | 353 | 17,14% | 94 | 33 | 0 | 126 | 6,14 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 699 | 465 | 40 | 41 | 547 | 78,26 % | 41 | 0 | 44 | 86 | 12,29% | 56 | 10 | 0 | 66 | 9,45 % |
| Komisjon | 130 639 | 122 272 | 1 021 | 2 590 | 125 883 | 96,36 % | 484 | 163 | 3 557 | 4 203 | 3,22 % | 380 | 172 | 0 | 552 | 0,42 % |
| Euroopa Kohus | 361 | 318 | 15 | 2 | 334 | 92,62 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,36 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 2,02 % |
| Kontrollikoda | 161 | 121 | 15 | 0 | 137 | 84,64 % | 13 | 0 | 0 | 14 | 8,41 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 6,95 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee; | 142 | 115 | 7 | 3 | 126 | 88,83 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 5,71 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 5,46 % |
| Regioonide Komitee | 103 | 73 | 6 | 12 | 91 | 88,39 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 8,51 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 0 | 0 | 9 | 85,89 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,55 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,56 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 74,86 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,49% | 1 | 1 | 0 | 1 | 14,65% |
| Euroopa Andmekaitseinspektor Euroopa välisteenistus | 777 | 419 | 38 | 225 | 682 | 87,80 % | 38 | 0 | 36 | 74 | 9,56 % | 7 | 9 | 5 | 21 | 2,65 % |
| Kokku | 134 960 | 125 145 | 1 352 | 2 898 | 129 395 | 95,88 % | 835 | 185 | 3 748 | 4 768 | 3,53 % | 562 | 230 | 5 | 797 | 0,59 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heaks-kiidetud maksete assig-neerin-gud

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbe-lisest tulust

Kokku

%

Auto-maatsed ülekand-mised

Otsuse alusel ülekand-mised

Sihtots-tarbe-lisest tulust

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Euroopa Parlament

2 060

1 348

207

25

1 580

76,72 %

223

22

109

353

17,14%

94

33

0

126

6,14 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

699

465

40

41

547

78,26 %

41

0

44

86

12,29%

56

10

0

66

9,45 %

Komisjon

130 639

122 272

1 021

2 590

125 883

96,36 %

484

163

3 557

4 203

3,22 %

380

172

0

552

0,42 %

Euroopa Kohus

361

318

15

2

334

92,62 %

18

0

1

19

5,36 %

5

2

0

7

2,02 %

Kontrollikoda

161

121

15

0

137

84,64 %

13

0

0

14

8,41 %

10

1

0

11

6,95 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee;

142

115

7

3

126

88,83 %

7

0

1

8

5,71 %

6

2

0

8

5,46 %

Regioonide Komitee

103

73

6

12

91

88,39 %

9

0

0

9

8,51 %

2

1

0

3

3,10 %

Ombudsman

10

8

0

0

9

85,89 %

1

0

0

1

6,55 %

1

0

0

1

7,56 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

9

6

1

0

7

74,86 %

1

0

0

1

10,49%

1

1

0

1

14,65%

Euroopa Andmekaitseinspektor Euroopa välisteenistus

777

419

38

225

682

87,80 %

38

0

36

74

9,56 %

7

9

5

21

2,65 %

Kokku

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

16.   AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaks-määratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitika-valdkond, kust rahastamine toimub |
| Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | 4 | 4 | 4 | 0 | 06 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 139 | 111 | 111 | 0 | 06 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) | 118 | 119 | 119 | 0 | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 19 | 19 | 18 | 1 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 35 | 38 | 38 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 57 | 57 | 57 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 13 | 13 | 13 | 0 | 12 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 11 | 9 | 9 | 0 | 12 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 62 | 45 | 44 | 0 | 07 |
| Euroopa Politseiamet | 85 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 17 | 17 | 17 | 0 | 12 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 12 | 12 | 12 | 0 | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 8 | 39 | 39 | 0 | 06 |
| Ühisettevõte „Fusion for Energy” | 242 | 279 | 243 | 36 | 08 |
| Eurojust | 32 | 31 | 31 | 0 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 57 | 53 | 53 | 0 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 166 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 209 | 220 | 199 | 21 | 17 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 1 | 1 | 1 | 0 | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 25 | 25 | 0 | 06 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 16 | 10 | 10 | 0 | 15 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 51 | 47 | 43 | 4 | 15 |
| Euroopa Koolitusfond | 20 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kokku | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 | |

miljonites eurodes

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaks-määratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitika-valdkond, kust rahastamine toimub

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

4

4

4

0

06

Euroopa Lennundusohutusamet

139

111

111

0

06

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex)

118

119

119

0

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

19

19

18

1

15

Euroopa Politseikolledž

8

9

9

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

35

38

38

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

57

57

57

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

16

16

0

18

Euroopa Pangandusjärelevalve

13

13

13

0

12

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

11

9

9

0

12

Euroopa Keskkonnaagentuur

62

45

44

0

07

Euroopa Politseiamet

85

85

85

0

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

17

17

17

0

12

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

12

12

12

0

11

Euroopa Toiduohutusamet

76

76

76

0

17

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

8

8

0

04

Euroopa GNSSi Agentuur

8

39

39

0

06

Ühisettevõte „Fusion for Energy”

242

279

243

36

08

Eurojust

32

31

31

0

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

57

53

53

0

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

166

176

176

0

12

Euroopa Ravimiamet

209

220

199

21

17

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

8

0

09

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

1

1

1

0

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

22

22

22

0

18

Euroopa Raudteeagentuur

26

25

25

0

06

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

15

15

0

04

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

16

10

10

0

15

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

51

47

43

4

15

Euroopa Koolitusfond

20

20

20

0

15

Ühenduse Sordiamet

13

13

13

0

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

21

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

50

50

50

0

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

16

16

16

0

06

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

36

36

36

0

08

Teadusuuringute Rakendusamet

39

39

39

0

08

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

7

0

17

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

10

0

06

Kokku

1 744

1 773

1 710

63

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaks-määratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 1 119 | 1 137 | 1 137 | 0 |
| Tulu teenustasudest | 441 | 457 | 437 | 19 |
| Muu tulu | 184 | 180 | 136 | 44 |
| Kokku | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 |

miljonites eurodes

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaks-määratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

1 119

1 137

1 137

0

Tulu teenustasudest

441

457

437

19

Muu tulu

184

180

136

44

Kokku

1 744

1 773

1 710

63

17.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assig-neerin-gud | Võetud kulu-kohustused | Ülekantud assignee-ringud | Assig-nee-ringud | Tehtud maksed | Ülekantud assignee-ringud |
| Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | 5 | 3 | 0 | 6 | 4 | 1 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 150 | 122 | 26 | 162 | 103 | 55 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex) | 121 | 119 | 0 | 145 | 100 | 39 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 21 | 21 | 0 | 21 | 18 | 2 |
| Euroopa Politseikolledž | 10 | 10 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 93 | 89 | 0 | 105 | 85 | 15 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 57 | 55 | 0 | 72 | 58 | 11 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 13 | 9 | 0 | 13 | 7 | 2 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 11 | 7 | 0 | 11 | 6 | 0 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 71 | 46 | 25 | 75 | 43 | 31 |
| Euroopa Politseitalitus | 87 | 82 | 0 | 107 | 84 | 17 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 17 | 13 | 0 | 17 | 11 | 2 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 13 | 13 | 0 | 13 | 12 | 1 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 78 | 77 | 0 | 87 | 72 | 13 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 7 | 0 | 10 | 5 | 3 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 77 | 33 | 44 | 56 | 21 | 34 |
| Ühisettevõte „Fusion for Energy” | 649 | 647 | 1 | 298 | 255 | 40 |
| Eurojust | 35 | 31 | 2 | 41 | 31 | 7 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 58 | 55 | 1 | 59 | 50 | 2 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 387 | 151 | 0 | 422 | 149 | 32 |
| Euroopa Ravimiamet | 212 | 202 | 3 | 254 | 205 | 39 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 21 | 20 | 1 | 28 | 21 | 7 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 25 | 0 | 32 | 26 | 4 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 16 | 14 | 1 | 20 | 14 | 4 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 26 | 24 | 0 | 16 | 7 | 5 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 51 | 42 | 0 | 55 | 43 | 4 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Ühenduse Sordiamet | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 20 | 0 | 24 | 20 | 4 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 50 | 50 | 0 | 56 | 50 | 6 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 16 | 15 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 36 | 35 | 0 | 37 | 34 | 2 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 39 | 38 | 0 | 43 | 37 | 3 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Kokku | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

miljonites eurodes

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assig-neerin-gud

Võetud kulu-kohustused

Ülekantud assignee-ringud

Assig-nee-ringud

Tehtud maksed

Ülekantud assignee-ringud

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

5

3

0

6

4

1

Euroopa Lennundusohutusamet

150

122

26

162

103

55

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex)

121

119

0

145

100

39

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

21

21

0

21

18

2

Euroopa Politseikolledž

10

10

0

11

8

2

Euroopa Kemikaaliamet

93

89

0

105

85

15

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

57

55

0

72

58

11

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

17

16

0

17

16

1

Euroopa Pangandusjärelevalve

13

9

0

13

7

2

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

11

7

0

11

6

0

Euroopa Keskkonnaagentuur

71

46

25

75

43

31

Euroopa Politseitalitus

87

82

0

107

84

17

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

17

13

0

17

11

2

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

13

13

0

13

12

1

Euroopa Toiduohutusamet

78

77

0

87

72

13

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

7

0

10

5

3

Euroopa GNSSi Agentuur

77

33

44

56

21

34

Ühisettevõte „Fusion for Energy”

649

647

1

298

255

40

Eurojust

35

31

2

41

31

7

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

58

55

1

59

50

2

Siseturu Ühtlustamise Amet

387

151

0

422

149

32

Euroopa Ravimiamet

212

202

3

254

205

39

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

0

10

9

1

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet

1

1

0

1

1

0

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

21

20

1

28

21

7

Euroopa Raudteeagentuur

26

25

0

32

26

4

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

16

14

1

20

14

4

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

26

24

0

16

7

5

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

51

42

0

55

43

4

Euroopa Koolitusfond

21

20

0

21

20

1

Ühenduse Sordiamet

14

13

0

14

12

0

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

20

0

24

20

4

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

50

50

0

56

50

6

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

16

15

0

18

15

1

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

36

35

0

37

34

2

Teadusuuringute Rakendusamet

39

38

0

43

37

3

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

0

8

7

1

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

10

10

0

11

10

1

Kokku

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| --- | --- | --- |
| Assignee-ringud | Võetud kulu-kohustused | Ülekantud assignee-ringud | Assignee-ringud | Tehtud maksed | Ülekantud assignee-ringud |
| Töötajad | 757 | 727 | 4 | 773 | 720 | 21 |
| Halduskulud | 274 | 260 | 4 | 361 | 265 | 76 |
| Põhitegevuskulud | 1 522 | 1 162 | 99 | 1 263 | 684 | 297 |
| Kokku | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assignee-ringud

Võetud kulu-kohustused

Ülekantud assignee-ringud

Assignee-ringud

Tehtud maksed

Ülekantud assignee-ringud

Töötajad

757

727

4

773

720

21

Halduskulud

274

260

4

361

265

76

Põhitegevuskulud

1 522

1 162

99

1 263

684

297

Kokku

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

18.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EUROOPA LIIT | AMETID | Ametitele antud toetuste elimineeri-mine | KOKKU |
| Eelarveaasta tulud | 130 000 | 1 710 | (1 137) | 130 573 |
| Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (128 043) | (1 451) | 1 137 | (128 357) |
| Eelarveaastasse N+1 ülekantud maksete assigneeringud | (1 020) | (394) | 0 | (1 413) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 457 | 167 | 0 | 624 |
| Aastased vahetuskursierinevused | 97 | (2) | 0 | 96 |
| Eelarve täitmise ulemus | 1 492 | 31 | 0 | 1 523 |

miljonites eurodes

EUROOPA LIIT

AMETID

Ametitele antud toetuste elimineeri-mine

KOKKU

Eelarveaasta tulud

130 000

1 710

(1 137)

130 573

130 573

Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(128 043)

(1 451)

1 137

(128 357)

(128 357)

Eelarveaastasse N+1 ülekantud maksete assigneeringud

(1 020)

(394)

0

(1 413)

(1 413)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

457

167

0

624

624

Aastased vahetuskursierinevused

97

(2)

0

96

96

Eelarve täitmise ulemus

1 492

31

0

1 523

KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

1.   EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR JA ASSIGNEERINGUD

1.1   ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (EÜT L 248, 16.9.2002) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Üldeelarve on liidu finantspoliitika põhiline vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse liidu iga-aastased tulud ja kulud.

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

1.2   EELARVEPÕHIMÕTTED

EELARVEPÕHIMÕTTED

Euroopa Liidu üldeelarvet reguleerivad mitmed aluspõhimõtted:

—   ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõte: kõik tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarves, kantud eelarveridadele ning ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid;

—   kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:

tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud);

eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata;

—   aastasuse põhimõte: assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aasta jooksul;

—   tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega);

—   sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks;

—   arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisarvestust peetakse ja raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes;

—   usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, st vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;

—   läbipaistvuse põhimõte: eelarve, paranduseelarved ja lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

1.3   EELARVE STRUKTUUR

EELARVE STRUKTUUR

Eelarve koosneb järgnevast:

| (a) | tulude koondarvestus; |
| --- | --- |

(a)

tulude koondarvestus;

| (b) | eraldi jaod, milles on esitatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestus: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa Andmekaitseinspektor; X jagu: Euroopa välisteenistus. |
| --- | --- |

(b)

eraldi jaod, milles on esitatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestus: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa Andmekaitseinspektor; X jagu: Euroopa välisteenistus.

Iga institutsiooni tulu- ja kuluartiklid liigitatakse nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.

1.4   EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

1.4.1   
  Üldine ülevaade

Üldine ülevaade

Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud.

Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava iga-aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Need hõlmavad komisjoni eelarvejao kõiki halduspeatükke ja eelarve ülejäänud jagusid tervikuna, samuti EAGFi iga-aastaseid assigneeringuid ja teatavaid tehnilisi assigneeringuid (tagasimaksed, võetud ja antud laenude tagatised jms). Liigendamata assigneeringute puhul on kulukohustuste assigneeringute väärtus sama mis maksete assigneeringute puhul.

Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide (välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk) kõiki muid assigneeringuid. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

—   kulukohustuste assigneeringud: hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

—   maksete assigneeringud: hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

1.4.2   
  Assigneeringute allikad

Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on Euroopa Liidu aruandeaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või eelarvevälistest allikatest.

| — | Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgsed eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega vastavalt finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus 1605/2002) artiklites 22-24 sätestatud eeskirjadele ja paranduseelarvetega (mida on käsitletud finantsmääruse artiklites 37 ja 38). |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgsed eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega vastavalt finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus 1605/2002) artiklites 22-24 sätestatud eeskirjadele ja paranduseelarvetega (mida on käsitletud finantsmääruse artiklites 37 ja 38).

esialgsed eelarve assigneeringuid

ümberpaigutustega

| — | Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on: i) liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4; ii) institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3); ning iii) vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kasutusele võtta, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157). |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on: i) liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4; ii) institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3); ning iii) vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kasutusele võtta, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157).

eelnevast eelarveaastast ülekantud

| — | Sihtotstarbeline tulu koosneb järgnevast: i) tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; ii) EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele; iii) tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt/teistelt riikidelt, kes on sõlminud Euroopa Liiduga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d); iv) kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandatele isikutele osutatud teenuste eest saadud tasu määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d); ja v) ettemaksete tagasimaksete arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228). |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbeline tulu koosneb järgnevast: i) tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; ii) EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele; iii) tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt/teistelt riikidelt, kes on sõlminud Euroopa Liiduga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d); iv) kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi uurimiskeskused osutada teenuseid kolmandatele isikutele (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandatele isikutele osutatud teenuste eest saadud tasu määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d); ja v) ettemaksete tagasimaksete arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võib ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228).

Sihtotstarbeline tulu

1.4.3   
  Kasutatavate assigneeringute liigitus

Kasutatavate assigneeringute liigitus

—   Eelarve lõplikud assigneeringud= vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused.

—   Lisaassigneeringud= sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud.

—   Heakskiidetud assigneeringud kokku= eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud.

—   Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel)= eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu.

Eelarveaasta assigneeringud

1.5   EELARVE TÄITMINE

EELARVE TÄITMINE

Eelarve täitmine on reguleeritud finantsmääruse artikli 48 lõikega 1, milles on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet ... käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.” Artiklis 50 on sätestatud, et komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks.

1.6   TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja peegeldab kulukohustuste võtmisest asjaomaste maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku.

2.   SELGITUS KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANDE KOHTA

2.1   AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS (tabel 1)

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS (tabel 1)

2.1.1   
  Üldine taust

Üldine taust

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik asjaomasest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta maksete assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: Euroopa Liidu eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | asjaomasel eelarveaastal saadud kogutulu; |
| --- | --- |

—

asjaomasel eelarveaastal saadud kogutulu;

| — | asjaomase eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud asjaomasest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

asjaomase eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud asjaomasest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgnev:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise ja selliste maksete netosaldo, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise ja selliste maksete netosaldo, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid;

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursierinevustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursierinevustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud teenustega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad 2011. aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest 2010. aasta eelarve täitmise aruandes. Uuesti kasutusse võetavaid maksete assigneeringuid ja ettemaksete tagasimaksmise järel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel. Samuti hõlmab see järgmisse eelarveaastasse ülekantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute vähenemist võrreldes 2010. aastaga.

2.1.2   
  Aasta eelarve täitmise tulemuse ja eelarveaasta tulemi võrdlus

Aasta eelarve täitmise tulemuse ja eelarveaasta tulemi võrdlus

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EELARVEAASTA TULEM | (1 789) | 17 232 |
| Tulud |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (371) | (3 132) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 2 072 | 1 346 |
| Viitlaekumised (neto) | (236) | (371) |
| Kulud |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 3 410 | (7 426) |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (936) | (386) |
| Eelmaksete netomõju | 1 131 | (678) |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (1 211) | (2 798) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade arvelt tehtud maksed ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringud | 2 000 | 1 760 |
| Eraldiste muutused | (2 109) | (323) |
| Muud | (378) | (257) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku | (91) | (418) |
| Aasta eelarve täitmise tulemus | 1 492 | 4 549 |

miljonites eurodes

2011

2010

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(371)

(3 132)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

2 072

1 346

Viitlaekumised (neto)

(236)

(371)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

3 410

(7 426)

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(936)

(386)

Eelmaksete netomõju

1 131

(678)

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(1 211)

(2 798)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade arvelt tehtud maksed ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringud

2 000

1 760

Eraldiste muutused

(2 109)

(323)

Muud

(378)

(257)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku

(91)

(418)

Aasta eelarve täitmise tulemus

Aasta eelarve täitmise tulemus

1 492

1 492

4 549

4 549

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusmaksude viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Viitlaekumiste netosumma

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud kumuleerunud kuludest, st ühenduse vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud.

Kumuleerunud kulude netosumma

Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle kantud summade arvelt, ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringuid.

järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid

eelnevast eelarveaastast üle kantud summade arvelt, ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringuid

Eraldiste muutused seonduvad tekkepõhises raamatupidamisarvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Eraldiste muutused

Muude võrreldavate summade

2.2   EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS (tabel 2)

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS (tabel 2)

Esialgses vastuvõetud eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 15. detsembril 2010, oli maksete assigneeringute summa 126 527 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 125 106 miljonit eurot. Esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulu põhiste omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

Tulud

Tulud

2011. eelarveaasta jooksul võeti vastu seitse paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2011. aasta eelarve lõplik kogutulu 126 727 miljonit eurot, mida rahastati kokku 118 289 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 6 816 miljoni euro võrra vähem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Omavahendite vajaduse vähenemine tulenes peamiselt eelneva eelarveaasta 4 539 miljoni euro suuruse ülejäägi lisamisest. Paranduseelarves nr 6/2011 esitatud tulude prognoosis tehtud muudatused vähendasid lõpuks seda vajadust veelgi.

Mis puutub omavahendite laekumisse, siis traditsiooniliste omavahendite puhul vastas see peaaegu prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve nr 4/2011 koostamise käigus muudetud eelarveprognoose (kooskõlas 2011. aasta kevade uute makromajanduslike prognoosidega suurendati neid 1 090 miljoni euro võrra) muudeti taas paranduseelarvega nr 6/2011, et võtta arvesse laekumise tegelikku rütmi. Selle tulemusel vähendati prognoose 1 200 miljoni euro võrra, jõudes ligikaudu tagasi algse summa juurde.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Kulud

Kulud

2011. aasta oli praeguse programmitöö perioodi viies aasta ning selle jooksul kiirenes maksete tegemine paljude oluliste programmide raames. Liikmesriikides toimuva eelarve konsolideerimise üldist konteksti arvestades oli maksete assigneeringute suurenemine eelarves siiski piiratud ja osutus maksevajaduste täitmiseks eelarveaasta jooksul ebapiisavaks. Samuti oli see allpool taset, mis oleks võinud mõjutada täitmata kulukohustuste (RAL, reste à liquider) mahu vähendamist.

reste à liquider

Kulukohustusi ja seega seatud poliitilisi eesmärke täideti täielikult (99,6 %), nagu see oli heakskiidetud eelarves kavandatud. Eelarveaasta jooksul tehtud korrigeerimised seonduvad Euroopa Solidaarsusfondi kuludega (240 miljonit eurot), mis on juba oma laadilt ettenägematud, ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga (18. jaotis) (41 miljonit eurot), sh peamiselt FRONTEXiga. Kulukohustusi kasutati kogusummas 141 204 miljonit eurot, samal ajal kui 617 miljonit eurot nendest jäi kasutamata. Pärast ülekandmist 2012. eelarveaastasse tühistatakse 316 miljoni euro suurune summa, nagu ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reservi kasutamata osa summas 371 miljonit eurot ja kasutamata jäänud määratlemata otstarbega assigneeringud summas 2 miljonit eurot.

Maksete assigneeringuid kasutati kokku 125 145 miljoni euro ulatuses, mis tähendab, et nende kasutamise määr oli 98,8 %. Assigneeringute kogusummat muudeti aasta jooksul; sealjuures kiideti paranduseelarvega nr 6/2011 Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) jaoks heaks täiendavad 200 miljonit eurot. Sama paranduseelarvega paigutati täiendavalt 253 miljoni euro suurune summa maaelu arengu alt ümber ESFi ning eelarvepädevate institutsioonide ümberpaigutusega DEC 52/2011 eraldati sellele fondile veel 601 miljonit eurot. Hoolimata nendest meetmetest tähendas maksetaotluste järsk kasv aasta kolme viimase nädala jooksul ning vajalike maksete assigneeringute puudumine, et umbes 11 miljardi euro suuruses summas maksetaotlusi täidetakse alles 2012. aastal.

Heakskiidetud assigneeringutest (v.a reservid) jäi kasutamata 1 580 miljonit eurot (2010. aastal 3 243 miljonit eurot) ning pärast 2012. aastasse ülekandmist tühistatakse kokku umbes 560 miljonit eurot (2010. aastal 1 730 miljonit eurot) peamiselt rubriikidest 2 ja 4. Määratlemata otstarbega maksete assigneeringuid on jäänud kasutamata summas 2 miljonit eurot.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2011. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade”) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

2.3   TULUD (tabel 3)

TULUD (tabel 3)

Euroopa Liidu üldeelarve tulud võib jagada kahte põhiliiki: omavahendid ja muu tulu. See on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 311, mille kohaselt „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimise mehhanism ning Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega nr 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta omavahendite otsus”). 2007. aasta omavahendite otsus jõustus 1. märtsil 2009. Siiski hakati seda kohaldama 1. jaanuaril 2007. Selle tulemusel on 2009. eelarveaastal võetud arvesse tagasiulatuvaid mõjusid.

2.3.1   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühte kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelmise kvartali jooksul sissenõutav saldo, |
| --- | --- |

—

eelmise kvartali jooksul sissenõutav saldo,

| — | kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded;

| — | baasi veaparandused (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

baasi veaparandused (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad (mida määruse nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha); |
| --- | --- |

—

mahakantud summad (mida määruse nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha);

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Traditsioonilised omavahendid tuleb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest. Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele.

2.3.2   
  Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt 2007. aasta omavahendite otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud eeskirjadele. Ühtseks määraks on kehtestatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007-2013 puhul, mil Austria puhul on sissenõudmise määraks 0,225 %, Saksamaa puhul 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes. Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse esialgse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta detsembri esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse/tagastatakse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja rahvamajanduse saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

2.3.3   
  Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

2.3.4   
  Brutomakse vähendamine

Brutomakse vähendamine

15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel otsustas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes, et Madalmaad ja Rootsi suhtes kohaldatakse ajavahemikus 2007-2013 nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist. Selle kompensatsioonimehhanismiga on ette nähtud, et Madalmaade puhul kohaldatakse nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist 605 miljoni euro ja Rootsi puhul 150 miljoni euro võrra (2004. aasta hindades).

2.4   KULUD (tabelid 4-13)

KULUD (tabelid 4-13)

2.4.1   
  Finantsraamistik aastateks 2007–2013

Finantsraamistik aastateks 2007–2013

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Jätkusuutlik kasv

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4.

EL kui ülemaailmne partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

445

207

210

0

0

0

0

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Maksete assigneeringud kokku

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Käesolevas lisas on kirjeldatud ELi põhilisi kululiike, liigitatuna 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2011. eelarveaasta oli viies 2011.–2013. aasta finantsraamistikku kuuluv aasta. 2011. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 142 272 miljonit eurot, mis moodustab 1,15 % kogurahvatulust. Vastav maksekohustustega seotud assigneeringute ülemmäär on 133 700 miljonit eurot, st 1,08 % kogurahvatulust. Eespool esitatud tabelis on finantsraamistikku kajastatud jooksevhindades.

Rubriik 1 –   Jätkusuutlik kasv

Rubriik 1 –

Jätkusuutlik kasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| — | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| — | 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 –   Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 –

Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000” Ühise põllumajanduspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, milleni jõuti 2002. aasta oktoobris toimunud Euroopa Ülemkogul.

Rubriik 3 –   Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriik 3 –

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Uus rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud uusi ülesandeid, nagu justiits- ja siseküsimused, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, rahvatervis ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega. See jaguneb kaheks osaks:

| — | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

—

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus

| — | 3b. Kodakondsus |
| --- | --- |

—

3b. Kodakondsus

Rubriik 4 –   EL kui ülemaailmne partner

Rubriik 4 –

EL kui ülemaailmne partner

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Kuigi komisjon tegi ettepaneku kaasata finantsraamistikku ka Euroopa Arengufond (EAF), leidsid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament, et selle peaks siiski välja jätma.

Rubriik 5 –   Haldus

Rubriik 5 –

Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel asutustel on nii haldus- kui ka tegevuskulud.

Rubriik 6 –   Kompensatsioon

Rubriik 6 –

Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

2.4.2   
  Poliitikavaldkonnad

Poliitikavaldkonnad

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas seadusandlike, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja mõjusus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda kui komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühma. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua asjaomases valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvesse kuuluvad ka iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

2.5   INSTITUTSIOONID JA AMETID (tabelid 14-18)

INSTITUTSIOONID JA AMETID (tabelid 14-18)

Nagu varasematelgi aastatel, on Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (202 miljonit eurot) ja EAFilt (50 miljonit eurot). Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta.

---

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 1. detsembril 2011 vastu eelarve, milles on ette nähtud Euroopa Liidu lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2012. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  Pärast Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) võlakirjade ning eelarvestatud ja 2012. aasta veebruaris tasutud ELi osamaksu elimineerimist.

3

(4)  Tagatisfondile kuuluvad komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad, mis on vaja elimineerida.

4

(5)  EKF: Euroopa Kalandusfond (EKF) asendas 2007.-2013. aasta programmitöö perioodil Kalanduse Arendusrahastu.

5

(6)  Makstud välja 2012. aastal ja seega 31. detsembri 2011. aasta seisuga ELi bilansis kajastamata.

6

(7)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

7

(8)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

8

(9)  Esmakordselt konsolideeritud 2011. eelarveaastal.

9

(10)  Esmakordselt konsolideeritud 2011. eelarveaastal.

10

(11)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

11

(12)  EFTA summad moodustasid sellest 2011. aastal (5) miljonit eurot ja 2010. aastal 9 miljonit eurot.

12

(13)  Sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

13

(14)  Sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

14

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 348/130

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

2012/C 348/02

| I. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2011. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

I.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2011. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | Juhtkonna kohustused seoses Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad: finantsaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi ebatäpsusi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade (3) põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide ja asutuste poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muu hulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Liidu finantsolukorra kohta kõikides olulistes osades õige ja õiglase ülevaate. |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

Juhtkonna kohustused seoses Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad: finantsaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi ebatäpsusi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade (3) põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide ja asutuste poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muu hulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Liidu finantsolukorra kohta kõikides olulistes osades õige ja õiglase ülevaate.

| b) | See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub finantsmääruses ettenähtud eelarve täitmise viisist. Rakendusülesannete täitmisel peab järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, mis hõlmab ka asjakohast järelevalvet ja sobivaid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

b)

See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub finantsmääruses ettenähtud eelarve täitmise viisist. Rakendusülesannete täitmisel peab järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, mis hõlmab ka asjakohast järelevalvet ja sobivaid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja antud arvestushinnangute mõistlikkuse, samuti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja aasta tegevusaruannete üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja antud arvestushinnangute mõistlikkuse, samuti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja aasta tegevusaruannete üldise esituslaadi hindamist.

| V. | Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni konsolideeritud aruandesse ja liikmesriikide osamaksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade raamatupidamise aastaaruandesse kirjendamiseni ja komisjonile laekumiseni. |
| --- | --- |

V.

Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni konsolideeritud aruandesse ja liikmesriikide osamaksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade raamatupidamise aastaaruandesse kirjendamiseni ja komisjonile laekumiseni.

| VI. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| VII. | Kontrollikoja hinnangul kajastab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt liidu finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning selle tehinguid ja rahavooge lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoja hinnangul kajastab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt liidu finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning selle tehinguid ja rahavooge lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VIII. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Kulukohustused

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulukohustuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IX. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad kulukohustused kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| X. | Kontrollikoda on seisukohal, et läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Olulisel määral vigadest mõjutatud on järgmised poliitikavaldkondade rühmad: põllumajandus: turg ja otsetoetused; maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid; regionaalpoliitika, energeetika ja transport; tööhõive ja sotsiaalküsimused ning teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete kõige tõenäolisem veamäär 3,9 %. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoda on seisukohal, et läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Olulisel määral vigadest mõjutatud on järgmised poliitikavaldkondade rühmad: põllumajandus: turg ja otsetoetused; maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid; regionaalpoliitika, energeetika ja transport; tööhõive ja sotsiaalküsimused ning teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete kõige tõenäolisem veamäär 3,9 %.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XI. | Kontrollikoda on seisukohal, et punktis „Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” toodud järelduste olulisuse tõttu on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

XI.

Kontrollikoda on seisukohal, et punktis „Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” toodud järelduste olulisuse tõttu on 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

6. september 2012

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

2

(3)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad lähtuvad Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS)/rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2011. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati eelarveaasta 2011 konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted Euroopa Liidule omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

3

---