# Euroopan unionin C 353/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.353.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 353 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta17. marraskuuta 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.353.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 353

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta17. marraskuuta 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 353/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2012/C 353/02 | Komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2012, sähköalan koordinointiryhmän perustamisesta | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 353/01

Euron kurssi

1

2012/C 353/02

Komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2012, sähköalan koordinointiryhmän perustamisesta

2

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 353/03 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6697 – O.W. Bunker/Bergen Bunkers) (
  1
  ) | 5 |
| 2012/C 353/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6770 – American Securities/Metaldyne) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 353/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6779 – Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 353/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 8 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 353/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 9 |
| 2012/C 353/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 14 |
| 2012/C 353/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 18 |
| 2012/C 353/10 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 23 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 353/03

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6697 – O.W. Bunker/Bergen Bunkers) (
  1
  )

1

5

2012/C 353/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6770 – American Securities/Metaldyne) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

6

2012/C 353/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6779 – Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

7

2012/C 353/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

8

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2012/C 353/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

9

2012/C 353/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

14

2012/C 353/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

18

2012/C 353/10

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/1

---

Euron kurssi (1)

16. marraskuuta 2012

2012/C 353/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2745 |
| JPY | Japanin jeniä | 103,44 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4585 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,80245 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,6493 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2042 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,3695 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,534 |
| HUF | Unkarin forinttia | 284,18 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6963 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1615 |
| RON | Romanian leuta | 4,5333 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,2944 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2337 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2753 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,8803 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5739 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,5638 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 390,81 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,2927 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9471 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5375 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 272,52 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9127 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,728 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,4368 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,191 |
| BRL | Brasilian realia | 2,6391 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,8339 |
| INR | Intian rupiaa | 70,3210 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2745

JPY

Japanin jeniä

103,44

DKK

Tanskan kruunua

7,4585

GBP

Englannin puntaa

0,80245

SEK

Ruotsin kruunua

8,6493

CHF

Sveitsin frangia

1,2042

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,3695

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,534

HUF

Unkarin forinttia

284,18

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6963

PLN

Puolan zlotya

4,1615

RON

Romanian leuta

4,5333

TRY

Turkin liiraa

2,2944

AUD

Australian dollaria

1,2337

CAD

Kanadan dollaria

1,2753

HKD

Hongkongin dollaria

9,8803

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5739

SGD

Singaporin dollaria

1,5638

KRW

Etelä-Korean wonia

1 390,81

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,2927

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9471

HRK

Kroatian kunaa

7,5375

IDR

Indonesian rupiaa

12 272,52

MYR

Malesian ringgitiä

3,9127

PHP

Filippiinien pesoa

52,728

RUB

Venäjän ruplaa

40,4368

THB

Thaimaan bahtia

39,191

BRL

Brasilian realia

2,6391

MXN

Meksikon pesoa

16,8339

INR

Intian rupiaa

70,3210

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/2

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2012,

sähköalan koordinointiryhmän perustamisesta

2012/C 353/02

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 194 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan energiamarkkinoiden toimivuuden, energian toimitusvarmuuden unionissa, energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämisen sekä uusiin ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämisen ja energiaverkkojen yhteenliittämisen tavoitteet yhteisvastuun hengessä. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 194 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan energiamarkkinoiden toimivuuden, energian toimitusvarmuuden unionissa, energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämisen sekä uusiin ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämisen ja energiaverkkojen yhteenliittämisen tavoitteet yhteisvastuun hengessä.

| (2) | Sähkön toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavista toimenpiteistä 18 päivänä tammikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/89/EY (1) mukaan jäsenvaltioiden on taattava sähkön korkeatasoinen toimitusvarmuus sekä otettava huomioon mahdollisuudet sähkön toimitusvarmuuteen liittyvään rajat ylittävään yhteistyöhön. Komission vastuulla on seurata ja tarkastella direktiivin soveltamista. |
| --- | --- |

(2)

Sähkön toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavista toimenpiteistä 18 päivänä tammikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/89/EY (1) mukaan jäsenvaltioiden on taattava sähkön korkeatasoinen toimitusvarmuus sekä otettava huomioon mahdollisuudet sähkön toimitusvarmuuteen liittyvään rajat ylittävään yhteistyöhön. Komission vastuulla on seurata ja tarkastella direktiivin soveltamista.

| (3) | Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/72/EY (2) säädetään sähkön sisämarkkinoita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Näiden sääntöjen tavoitteena on muun muassa jatkokehittää rajat ylittäviä yhteenliitäntöjä ja varmistaa sähkön korkeatasoinen toimitusvarmuus. |
| --- | --- |

(3)

Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/72/EY (2) säädetään sähkön sisämarkkinoita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Näiden sääntöjen tavoitteena on muun muassa jatkokehittää rajat ylittäviä yhteenliitäntöjä ja varmistaa sähkön korkeatasoinen toimitusvarmuus.

| (4) | Direktiivillä 2009/72/EY annetaan sääntelyviranomaisille tehtäväksi seurata verkon varmuutta ja luotettavuutta koskevien sääntöjen noudattamista sekä toimitusvarmuuteen liittyviä investointeja tuotantokapasiteettiin. Asetuksen (EY) N:o 713/2009 (3) mukaan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto avustaa sääntelyviranomaisia, koordinoi tarvittaessa näiden toimintaa sekä seuraa sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselle verkostolle (Sähkö-ENTSO) asetettujen tehtävien suorittamista. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivillä 2009/72/EY annetaan sääntelyviranomaisille tehtäväksi seurata verkon varmuutta ja luotettavuutta koskevien sääntöjen noudattamista sekä toimitusvarmuuteen liittyviä investointeja tuotantokapasiteettiin. Asetuksen (EY) N:o 713/2009 (3) mukaan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto avustaa sääntelyviranomaisia, koordinoi tarvittaessa näiden toimintaa sekä seuraa sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselle verkostolle (Sähkö-ENTSO) asetettujen tehtävien suorittamista.

| (5) | Lisäksi direktiivin 2009/72/EY mukaan siirtoverkonhaltijat ovat vastuussa siitä, että sähköverkko on varma, luotettava ja tehokas, ja asetuksen (EY) N:o 714/2009 (4) mukaan Sähkö-ENTSOn tehtävä on hyväksyä yhteiset verkon toimintaan liittyvät välineet, joilla varmistetaan verkon toiminnan koordinointi normaalioloissa ja hätätilanteissa, sekä laatia säännöllisesti Euroopan tuotannon riittävyysnäkymät. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi direktiivin 2009/72/EY mukaan siirtoverkonhaltijat ovat vastuussa siitä, että sähköverkko on varma, luotettava ja tehokas, ja asetuksen (EY) N:o 714/2009 (4) mukaan Sähkö-ENTSOn tehtävä on hyväksyä yhteiset verkon toimintaan liittyvät välineet, joilla varmistetaan verkon toiminnan koordinointi normaalioloissa ja hätätilanteissa, sekä laatia säännöllisesti Euroopan tuotannon riittävyysnäkymät.

| (6) | Direktiivin 2009/72/EY mukaan jäsenvaltioiden ja sääntelyviranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission kanssa kansallisten markkinoiden yhdentämiseksi, mikä olisi ensimmäinen askel kohti täydellisesti vapautettuja sisämarkkinoita. Komissio seuraa direktiivin 2009/72/EY (5) säännösten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2009/72/EY mukaan jäsenvaltioiden ja sääntelyviranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission kanssa kansallisten markkinoiden yhdentämiseksi, mikä olisi ensimmäinen askel kohti täydellisesti vapautettuja sisämarkkinoita. Komissio seuraa direktiivin 2009/72/EY (5) säännösten täytäntöönpanoa.

| (7) | Uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän sähköntuotannon lisääntyminen tuo sisämarkkinoille uusia haasteita erityisesti verkon vakauden ja sähkön toimitusvarmuuden osalta. Sähkön sisämarkkinoihin liittyvien poliittisten toimenpiteiden koordinoinnin lisääminen jäsenvaltioiden, muiden sidosryhmien ja komission välillä on välttämätöntä Euroopan sähkömarkkinoiden onnistuneen yhdentämisen ja sähkön korkeatasoisen toimitusvarmuuden säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

(7)

Uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän sähköntuotannon lisääntyminen tuo sisämarkkinoille uusia haasteita erityisesti verkon vakauden ja sähkön toimitusvarmuuden osalta. Sähkön sisämarkkinoihin liittyvien poliittisten toimenpiteiden koordinoinnin lisääminen jäsenvaltioiden, muiden sidosryhmien ja komission välillä on välttämätöntä Euroopan sähkömarkkinoiden onnistuneen yhdentämisen ja sähkön korkeatasoisen toimitusvarmuuden säilyttämisen kannalta.

| (8) | Komissio on tämän vuoksi järjestänyt useita kokouksia, joihin on osallistunut jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, energia-alan kansallisten sääntelyviranomaisten, Sähkö-ENTSOn ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston, jäljempänä ’virasto’, korkean tason edustajia. Näiden kokousten tarkoituksena on ollut vaihtaa näkemyksiä ja saada sähkön toimitusvarmuutta koskevan politiikan pohdintaan näkemyksiä muun muassa verkon vakaudesta ja tuotannon riittävyydestä. Näistä ensimmäisistä toimista ja mahdollisesta sähköalan koordinointiryhmästä keskusteltiin energianeuvoston epävirallisessa kokouksessa Wrocławissa syyskuussa 2011 sekä liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston kokouksissa marraskuussa 2011 ja helmikuussa 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on tämän vuoksi järjestänyt useita kokouksia, joihin on osallistunut jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, energia-alan kansallisten sääntelyviranomaisten, Sähkö-ENTSOn ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston, jäljempänä ’virasto’, korkean tason edustajia. Näiden kokousten tarkoituksena on ollut vaihtaa näkemyksiä ja saada sähkön toimitusvarmuutta koskevan politiikan pohdintaan näkemyksiä muun muassa verkon vakaudesta ja tuotannon riittävyydestä. Näistä ensimmäisistä toimista ja mahdollisesta sähköalan koordinointiryhmästä keskusteltiin energianeuvoston epävirallisessa kokouksessa Wrocławissa syyskuussa 2011 sekä liikenne-, televiestintä- ja energianeuvoston kokouksissa marraskuussa 2011 ja helmikuussa 2012.

| (9) | Korkean tason edustajien kokoukset ovat osoittautuneet hyvin hyödyllisiksi komissiolle ja kaikille sidosryhmille, joita asia koskee. Ne ovat auttaneet ymmärtämään sähkön sisämarkkinoita ja toimitusvarmuutta koskevia kysymyksiä sekä mahdollistaneet keskustelun eri ratkaisuvaihtoehdoista nykyisiin ongelmiin. Kokouksissa on erityisesti tullut esiin, että yhdennettyihin energiamarkkinoihin liittyviä uusia haasteita on tarpeen käsitellä Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

(9)

Korkean tason edustajien kokoukset ovat osoittautuneet hyvin hyödyllisiksi komissiolle ja kaikille sidosryhmille, joita asia koskee. Ne ovat auttaneet ymmärtämään sähkön sisämarkkinoita ja toimitusvarmuutta koskevia kysymyksiä sekä mahdollistaneet keskustelun eri ratkaisuvaihtoehdoista nykyisiin ongelmiin. Kokouksissa on erityisesti tullut esiin, että yhdennettyihin energiamarkkinoihin liittyviä uusia haasteita on tarpeen käsitellä Euroopan tasolla.

| (10) | Sen vuoksi on aiheellista virallistaa tämä sähköalan asiantuntijaryhmä sekä määritellä sen tehtävät ja rakenne. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on aiheellista virallistaa tämä sähköalan asiantuntijaryhmä sekä määritellä sen tehtävät ja rakenne.

| (11) | Ryhmän pitäisi auttaa vahvistamaan ja tehostamaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä ja koordinointia sähkön rajat ylittävään kaupankäyntiin ja toimitusvarmuuteen liittyvissä asioissa, mukaan lukien tuotannon riittävyys ja verkon vakaus, sekä valmistelemaan mahdollisia uusia poliittisia aloitteita ja reagoimaan mahdollisiin toimituskriiseihin. |
| --- | --- |

(11)

Ryhmän pitäisi auttaa vahvistamaan ja tehostamaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä ja koordinointia sähkön rajat ylittävään kaupankäyntiin ja toimitusvarmuuteen liittyvissä asioissa, mukaan lukien tuotannon riittävyys ja verkon vakaus, sekä valmistelemaan mahdollisia uusia poliittisia aloitteita ja reagoimaan mahdollisiin toimituskriiseihin.

| (12) | Sähköalan koordinointiryhmän olisi tarjottava komissiolle ja sen jäsenille tarvittavaa poliittista asiantuntemusta aloitteisiin, joiden tavoitteena on säilyttää markkinoiden yhdentyminen ja sähkön toimitusvarmuus sekä tehostaa niitä. |
| --- | --- |

(12)

Sähköalan koordinointiryhmän olisi tarjottava komissiolle ja sen jäsenille tarvittavaa poliittista asiantuntemusta aloitteisiin, joiden tavoitteena on säilyttää markkinoiden yhdentyminen ja sähkön toimitusvarmuus sekä tehostaa niitä.

| (13) | Ryhmässä olisi oltava jäseninä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia (sähköasioissa toimivaltainen ministeriö ja kansallinen sääntelyviranomainen), Sähkö-ENTSO ja virasto. Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaisesti ryhmän jäsenet saavat antaa tietoja. |
| --- | --- |

(13)

Ryhmässä olisi oltava jäseninä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia (sähköasioissa toimivaltainen ministeriö ja kansallinen sääntelyviranomainen), Sähkö-ENTSO ja virasto. Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaisesti ryhmän jäsenet saavat antaa tietoja.

| (14) | Ryhmän jäsenten henkilötietoja olisi käsiteltävä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) mukaisesti, |
| --- | --- |

(14)

Ryhmän jäsenten henkilötietoja olisi käsiteltävä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sähköalan koordinointiryhmän perustaminen

Perustetaan sähköalan koordinointiryhmä, jäljempänä ’ryhmä’.

2 artikla

Ryhmän tehtävät

1.   Ryhmän tehtävät ovat seuraavat:

| a) | tarjota foorumi tietojen vaihtamiselle vaikutuksiltaan rajat ylittävistä sähköpolitiikan toimenpiteistä ja tällaisten toimenpiteiden koordinoinnille sekä kokemusten, parhaiden käytänteiden ja asiantuntemuksen vaihdolle ja myös avustaa komissiota poliittisten aloitteiden suunnittelussa. |
| --- | --- |

a)

tarjota foorumi tietojen vaihtamiselle vaikutuksiltaan rajat ylittävistä sähköpolitiikan toimenpiteistä ja tällaisten toimenpiteiden koordinoinnille sekä kokemusten, parhaiden käytänteiden ja asiantuntemuksen vaihdolle ja myös avustaa komissiota poliittisten aloitteiden suunnittelussa.

| b) | edistää sähkön toimitusvarmuutta koskevaa tiedonvaihtoa ja yhteistyötä, mukaan luettuina tuotannon riivittävyys ja verkon vakaus raja-alueilla. |
| --- | --- |

b)

edistää sähkön toimitusvarmuutta koskevaa tiedonvaihtoa ja yhteistyötä, mukaan luettuina tuotannon riivittävyys ja verkon vakaus raja-alueilla.

2.   Ryhmässä on erityisesti:

| a) | vaihdettava tietoja tuotantoa ja siirtoa koskevista päätöksistä ja niiden mahdollisista vaikutuksista rajat ylittävään kauppaan ja verkon vakauteen raja-alueilla; |
| --- | --- |

a)

vaihdettava tietoja tuotantoa ja siirtoa koskevista päätöksistä ja niiden mahdollisista vaikutuksista rajat ylittävään kauppaan ja verkon vakauteen raja-alueilla;

| b) | keskusteltava erityiskysymyksistä, joiden voidaan pelätä vaikuttavan verkon vakauteen ja/tai tuotannon riittävyyteen, ja pyrittävä tällaisissa kysymyksissä energian sisämarkkinoille soveltuviin koordinoituihin ratkaisuihin; |
| --- | --- |

b)

keskusteltava erityiskysymyksistä, joiden voidaan pelätä vaikuttavan verkon vakauteen ja/tai tuotannon riittävyyteen, ja pyrittävä tällaisissa kysymyksissä energian sisämarkkinoille soveltuviin koordinoituihin ratkaisuihin;

| c) | tarkasteltava Sähkö-ENTSOn säännöllisesti tuottamia riittävyysnäkymiä, erityisesti jos niistä käy ilmi mahdollisia uhkia toimitusvarmuudelle; |
| --- | --- |

c)

tarkasteltava Sähkö-ENTSOn säännöllisesti tuottamia riittävyysnäkymiä, erityisesti jos niistä käy ilmi mahdollisia uhkia toimitusvarmuudelle;

| d) | edistettävä tietojen vaihtoa, ennaltaehkäisyä ja koordinoituja toimia unionin sisäisissä sekä unionin ja kolmansien maiden välisissä hätätilanteissa. |
| --- | --- |

d)

edistettävä tietojen vaihtoa, ennaltaehkäisyä ja koordinoituja toimia unionin sisäisissä sekä unionin ja kolmansien maiden välisissä hätätilanteissa.

3 artikla

Kuuleminen

Komissio voi kuulla ryhmää mistä tahansa sähköön ja erityisesti sähkön toimitusvarmuuteen liittyvästä asiasta.

4 artikla

Ryhmän kokoonpano

1.   Ryhmä koostuu seuraavista jäsenistä:

| a) | jäsenvaltioiden viranomaiset; erityisesti energia-asioista vastaavat ministeriöt; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden viranomaiset; erityisesti energia-asioista vastaavat ministeriöt;

| b) | energia-alan kansalliset sääntelyviranomaiset; |
| --- | --- |

b)

energia-alan kansalliset sääntelyviranomaiset;

| c) | asetuksella (EY) N:o 713/2009 (7) perustettu energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto, jäljempänä ’virasto’; |
| --- | --- |

c)

asetuksella (EY) N:o 713/2009 (7) perustettu energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto, jäljempänä ’virasto’;

| d) | asetuksella (EY) N:o 714/2009 (8) perustettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’. |
| --- | --- |

d)

asetuksella (EY) N:o 714/2009 (8) perustettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto, jäljempänä ’Sähkö-ENTSO’.

2.   Kukin jäsen nimeää enintään kaksi pysyvää edustajaa ja kaksi varaedustajaa, jotka osallistuvat ryhmän työhön. Yhden jäsenvaltion pysyvistä edustajista on oltava energia-asioista vastaavan ministeriön ylin hallintojohtaja. Yhden kansallisen sääntelyviranomaisen pysyvistä edustajista on oltava kyseisen viranomaisen pääjohtaja tai puheenjohtaja. Yhden viraston nimeämistä pysyvistä edustajista on oltava viraston johtaja. Yhden Sähkö-ENTSOn nimeämistä pysyvistä edustajista on oltava Sähkö-ENTSOn pääsihteeri. Varajäsenet nimitetään samoin ehdoin kuin jäsenet, ja varaedustajat korvaavat poissa olevat tai estyneet jäsenet automaattisesti.

3.   Ryhmän jäsenet voivat unionin, jäsenvaltion tai alueellisen tason hätätilan aikana tai muissa poikkeustilanteissa pyytää komissiota nimeämään enemmän kuin kaksi edustajaa osallistumaan ryhmän työhön.

4.   Ryhmän jäsenten, jäsenten pysyvien edustajien ja heidän varajäsentensä sekä tarkkailijoiden nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmiä ja vastaavia elimiä koskevassa rekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’ (9).

5.   Sähkön koordinointiryhmän kunkin jäsenen on rekisteröidyttävä verkossa (CIRCABC-sivustolla (10)) ja varmistettava jäsenyystietojensa ajanmukaisuus.

6.   Henkilötietoja kerättäessä, käsiteltäessä ja julkaistaessa on noudatettava asetusta (EY) N:o 45/2001.

5 artikla

Toiminta

1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja.

2.   Puheenjohtaja kutsuu ryhmän koolle säännöllisesti ja jakaa ryhmän kanssa sen jäseniltä saamansa tiedot huolehtien kuitenkin kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuudesta.

3.   Ryhmä voi komission yksiköiden suostumuksella perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä aiheita ryhmän määrittelemien tehtävien mukaisesti. Alaryhmät on lakkautettava heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

4.   Komission edustaja voi kutsua ryhmän ulkopuolelta asialistalla olevan alan erityisasiantuntijoita, kuten tuottaja- tai kuluttajaorganisaatioiden tai kolmansien maiden edustajia osallistumaan tilapäisesti ryhmän työskentelyyn. Lisäksi komission edustaja voi antaa tarkkailijan aseman yksittäisille henkilöille, organisaatioille, sellaisina kuin ne määritellään asiantuntijaryhmiä koskevien horisontaalisten sääntöjen 8 kohdan 3 alakohdassa, ja ehdokasmaille.

5.   Ryhmän jäsenten ja heidän edustajiensa sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on noudatettava perussopimuksissa ja niiden täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka vahvistetaan komission päätöksen 2001/844/EY (11),EHTY, Euratom liitteessä. Komissio voi toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet, jos kyseiset henkilöt eivät noudata näitä velvollisuuksia.

6.   Ryhmän ja sen alaryhmien kokoukset pidetään pääsääntöisesti komission tiloissa. Komissio huolehtii ryhmän sihteeripalveluista. Ryhmän ja sen alaryhmien kokouksiin voidaan kutsua edustajia komission muista yksiköistä ja Euroopan ulkosuhdehallinnosta, jos käsiteltävät aiheet liittyvät suoraan niihin.

7.   Komissio saattaa kaikki tarpeelliset työasiakirjat ryhmän jäsenten saataville Euroopan unionin kumppanien yhteistyötoimintaympäristön (CIRCA-sivuston) kautta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 6 kohdan soveltamista. Lisäksi komissio julkaisee kaikki tarvittavat asiakirjat joko rekisterissä tai asiaa käsittelevällä verkkosivustolla, jolle on linkki rekisterissä. Järjestelmällisestä julkaisemisesta olisi voitava poiketa silloin, kun asiakirjan tietojen ilmaiseminen voisi vaarantaa julkisen tai yksityisen edun suojan, siten kuin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa määritellään.

6 artikla

Kokouskustannukset

1.   Ryhmän ja alaryhmien toimintaan osallistuvat henkilöt eivät saa palkkiota tehtäviensä hoitamisesta.

2.   Komissio korvaa yhden kunkin jäsenvaltion ja kansallisen sääntelyviranomaisen edustajan matkakustannukset voimassa olevien määräystensä mukaisesti.

3.   Kustannukset korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamismenettelyssä käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2012.

Komission puolesta

Günther OETTINGER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 33, 4.2.2006, s. 22.

1

(2)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55.

2

(3)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15.

4

(5)  Erityisesti toimitusvarmuuden osalta ks. direktiivin 2009/72/EY 47 artiklan 1 kohta (seuranta). Komission on myös arvioitava toimitusvarmuuteen liittyviä kysymyksiä sertifiointipäätösten yhteydessä (ks. direktiivin 2009/72/EY 11 artiklan 7 kohta), ja sitä kannustetaan esittämään suosituksia energian toimitusvarmuutta koskevien sopimusten neuvottelemiseksi kolmansien maiden kanssa (ks. direktiivin 2009/72/EY johdanto-osan 25 kappale).

5

(6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

6

(7)  Katso alaviite 3.

7

(8)  Katso alaviite 4.

8

(9)  Jäsenet, jotka eivät halua nimeään julkaistavan, voivat pyytää poikkeusta tästä säännöstä. Asiantuntijaryhmän jäsenen nimen julkaisematta jättämistä koskeva pyyntö on katsottava perustelluksi silloin, kun julkaiseminen voisi vaarantaa jäsenen turvallisuuden tai koskemattomuuden tai perusteetta loukata hänen yksityisyyttään.

9

(10)  Lyhenne CIRCABC tulee sanoista Communication & Information Resource Centre Administrations, Businesses and Citizens.

10

Communication & Information Resource Centre Administrations, Businesses and Citizens

(11)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

11

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/5

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6697 – O.W. Bunker/Bergen Bunkers)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 353/03

| 1. | Komissio vastaanotti 8 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla jerseyläisen yrityksen Altor Fund II (Altor) määräysvallassa oleva tanskalainen yritys O.W. Bunker & Trading A/S (O.W. Bunker) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan norjalaisessa yrityksessä Bergen Bunkers AS (Bergen Bunkers) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 8 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla jerseyläisen yrityksen Altor Fund II (Altor) määräysvallassa oleva tanskalainen yritys O.W. Bunker & Trading A/S (O.W. Bunker) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan norjalaisessa yrityksessä Bergen Bunkers AS (Bergen Bunkers) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Altor: pääomasijoitusrahasto, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Altor: pääomasijoitusrahasto,

| — | O.W. Bunker: meriliikenteessä käytettävän polttoaineen, voiteluaineiden ja logistiikkapalveluiden kauppa ja toimittaminen, |
| --- | --- |

—

O.W. Bunker: meriliikenteessä käytettävän polttoaineen, voiteluaineiden ja logistiikkapalveluiden kauppa ja toimittaminen,

| — | Bergen Bunkers: meriliikenteessä käytettävän polttoaineen ja voiteluaineiden välittäminen ja kauppa. |
| --- | --- |

—

Bergen Bunkers: meriliikenteessä käytettävän polttoaineen ja voiteluaineiden välittäminen ja kauppa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6697 – O.W. Bunker/Bergen Bunkers seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6697 – O.W. Bunker/Bergen Bunkers seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/6

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6770 – American Securities/Metaldyne)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 353/04

| 1. | Komissio vastaanotti 9 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen American Securities LLC (American Securities) hallinnoima rahasto hankkii välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Metaldyne Group (Metaldyne) sulautumalla. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 9 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen American Securities LLC (American Securities) hallinnoima rahasto hankkii välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Metaldyne Group (Metaldyne) sulautumalla.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | American Securities: yksityinen sijoitusyritys, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

American Securities: yksityinen sijoitusyritys,

| — | Metaldyne: kevyiden hyötyajoneuvojen metallikomponenttien valmistus ja myynti alkuperäisille ajoneuvovalmistajille ja ensimmäisen tason alihankkijoille. |
| --- | --- |

—

Metaldyne: kevyiden hyötyajoneuvojen metallikomponenttien valmistus ja myynti alkuperäisille ajoneuvovalmistajille ja ensimmäisen tason alihankkijoille.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6770 – American Securities/Metaldyne seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6770 – American Securities/Metaldyne seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/7

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6779 – Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 353/05

| 1. | Komissio vastaanotti 9 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Barclays Bank PLC (Barclays), yhdysvaltalainen konserni Goldman Sachs Group (Goldman Sachs) ja brittiläinen yritys TPG Lundy Co L.P. (TPG Lundy) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Gardman Holding Limited (Gardman). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 9 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Barclays Bank PLC (Barclays), yhdysvaltalainen konserni Goldman Sachs Group (Goldman Sachs) ja brittiläinen yritys TPG Lundy Co L.P. (TPG Lundy) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Gardman Holding Limited (Gardman).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Barclays: rahoituspalvelujen tarjoaminen, esimerkiksi pankkipalvelut yksityisasiakkaille, luottokortit, investointipankkitoiminta yritysasiakkaille sekä varallisuuden ja sijoitusten hallintapalvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Barclays: rahoituspalvelujen tarjoaminen, esimerkiksi pankkipalvelut yksityisasiakkaille, luottokortit, investointipankkitoiminta yritysasiakkaille sekä varallisuuden ja sijoitusten hallintapalvelut,

| — | Goldman Sachs: rahoituspalvelujen tarjoaminen maailmanlaajuisena investointipankkina sekä arvopapereita ja sijoituksia hallinnoivana yrityksenä, |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs: rahoituspalvelujen tarjoaminen maailmanlaajuisena investointipankkina sekä arvopapereita ja sijoituksia hallinnoivana yrityksenä,

| — | TPG: monenlaisiin yrityksiin hankintojen ja yritysten rakenneuudistusten avulla investoivien rahastojen hallinta, |
| --- | --- |

—

TPG: monenlaisiin yrityksiin hankintojen ja yritysten rakenneuudistusten avulla investoivien rahastojen hallinta,

| — | Gardman: puutarhanhoitoon ja luonnonvaraisten lintujen hoitoon sekä joidenkin lemmikkieläinten hoitoon tarkoitettujen tuotteiden jälleenmyynti ja jakelu. |
| --- | --- |

—

Gardman: puutarhanhoitoon ja luonnonvaraisten lintujen hoitoon sekä joidenkin lemmikkieläinten hoitoon tarkoitettujen tuotteiden jälleenmyynti ja jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6779 – Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6779 – Barclays/Goldman Sachs/TPG/Gardman seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/8

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 353/06

| 1. | Komissio vastaanotti 12 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Kiinan valtion kokonaan omistama kiinalainen yritys CNOOC Limited (CNOOC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan kanadalaisessa yrityksessä Nexen Inc. (Nexen) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12 päivänä marraskuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Kiinan valtion kokonaan omistama kiinalainen yritys CNOOC Limited (CNOOC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan kanadalaisessa yrityksessä Nexen Inc. (Nexen) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | CNOOC: raakaöljyn ja maakaasun etsintä, jalostaminen, tuotanto ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

CNOOC: raakaöljyn ja maakaasun etsintä, jalostaminen, tuotanto ja myynti,

| — | Nexen: raakaöljyn ja maakaasun etsintä, jalostaminen, tuotanto ja myynti. |
| --- | --- |

—

Nexen: raakaöljyn ja maakaasun etsintä, jalostaminen, tuotanto ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/9

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”FENLAND CELERY”

EY-nro: UK-PGI-0005-0887-22.08.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Fenland Celery”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Yhdistynyt kuningaskunta

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotetyyppi:

| Luokka 1.6 – | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6 –

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Fenland Celery -ruokaselleri (Apium graveolens) istutetaan, viljellään ja korjataan perinteisin menetelmin Adventurers 1 ja 2 -tyyppisillä syvillä turvemailla tietyissä osissa Cambridgeshireä, Suffolkia ja Norfolkia.

Fenland Celery -sellerin viljelymenetelmän ja käytettyjen lajikkeiden ansiosta sellerillä on aivan erityiset, seuraavanlaiset ominaisuudet:

| | Ulkonäkö – Fenland Celery -sellerillä on leveä tyvi, jonka läpimitta on 8–12 cm, ja harottavat varret (eli lehtiruodit). Tyvi on tavanomaista syvemmän mallinen, ja juuriosa on voimakas. Fenland Celery kasvaa 60–80 senttimetriä korkeaksi tyvestä lehtien yläreunaan mitattuna. Tyven väri vaihtelee limetinvalkoisesta limetinvihreään. Varren alaosa on aina valkoisin osa, ja väri vaihtuu ylöspäin mentäessä hennon vaaleanvihreään varteen ja sitten vaaleanvihreisiin lehtiin. Fenland Celery on vankkaa ja kuhmuraista, ja lehtisuonet näkyvät selkeästi. |
| --- | --- |

Ulkonäkö – Fenland Celery -sellerillä on leveä tyvi, jonka läpimitta on 8–12 cm, ja harottavat varret (eli lehtiruodit). Tyvi on tavanomaista syvemmän mallinen, ja juuriosa on voimakas. Fenland Celery kasvaa 60–80 senttimetriä korkeaksi tyvestä lehtien yläreunaan mitattuna. Tyven väri vaihtelee limetinvalkoisesta limetinvihreään. Varren alaosa on aina valkoisin osa, ja väri vaihtuu ylöspäin mentäessä hennon vaaleanvihreään varteen ja sitten vaaleanvihreisiin lehtiin. Fenland Celery on vankkaa ja kuhmuraista, ja lehtisuonet näkyvät selkeästi.

| | Rakenne – Fenland Celery -sellerin rakenne on hieman hauraampi mutta rapeampi ja rouskahtavampi kuin muilla nykypäivän sellereillä. |
| --- | --- |

Rakenne – Fenland Celery -sellerin rakenne on hieman hauraampi mutta rapeampi ja rouskahtavampi kuin muilla nykypäivän sellereillä.

| | Maku – Fenland Celery -sellerillä on syvä tasapainoinen makea, suolainen ja katkera aromi. Samaan aikaan sille on luonteenomaista virkistävä hienostunut pähkinäisyys, ja siinä maistuvat hienovaraiset aromaattiset havupuun maut ja miedosti anis. |
| --- | --- |

Maku – Fenland Celery -sellerillä on syvä tasapainoinen makea, suolainen ja katkera aromi. Samaan aikaan sille on luonteenomaista virkistävä hienostunut pähkinäisyys, ja siinä maistuvat hienovaraiset aromaattiset havupuun maut ja miedosti anis.

Fenland Celery istutetaan kesä- tai heinäkuussa, ja sato korjataan syyskuun ja joulukuun välillä.

Fenland Celery -sellerin viljelyssä voidaan käyttää ainoastaan seuraavia lajikkeita:

| | Hopkins Fenlander |
| --- | --- |

Hopkins Fenlander

| | New Dwarf White |
| --- | --- |

New Dwarf White

| | Ely White |
| --- | --- |

Ely White

Viljelyssä käytetään ainoastaan näitä kolme lajiketta niiden hyvän sadon, maun, tautien vastustuskyvyn ja maaperään soveltuvuuden vuoksi.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

| — | Kylvön valmistelu ja kylvö
  Fenland Celery -lajikkeiden siemenet ostetaan huhti-toukokuussa ja toimitetaan hyväksytylle taimikasvattajalle idätettäviksi. Taimikasvattaja istuttaa siemenet turvepaakkuihin. Paakut viedään idätyshuoneeseen, jonne ne jäävät seitsemän päivän ajaksi 18 °C:n lämpötilaan. Tämän jälkeen paakut siirretään kasvihuoneeseen, jonne ne jäävät noin kolmeksi viikoksi siihen saakka, kun taimet ovat kasvaneet noin 4 tuuman korkuisiksi ja istutusvalmiiksi. Seuraavaksi taimet siirretään pelloille, joiden maaperä on Adventurers 1 ja 2 -tyyppistä maata. Taimet istutetaan tällaiseen syvään turvemaahan 24 tunnin sisällä. Sellerit koulitaan kesä–heinäkuussa. Tämä mahdollistaa porrastetun sadonkorjuun ja vähentää sadon epäonnistumisriskiä. |
| --- | --- |

—

Kylvön valmistelu ja kylvö

Fenland Celery -lajikkeiden siemenet ostetaan huhti-toukokuussa ja toimitetaan hyväksytylle taimikasvattajalle idätettäviksi. Taimikasvattaja istuttaa siemenet turvepaakkuihin. Paakut viedään idätyshuoneeseen, jonne ne jäävät seitsemän päivän ajaksi 18 °C:n lämpötilaan. Tämän jälkeen paakut siirretään kasvihuoneeseen, jonne ne jäävät noin kolmeksi viikoksi siihen saakka, kun taimet ovat kasvaneet noin 4 tuuman korkuisiksi ja istutusvalmiiksi. Seuraavaksi taimet siirretään pelloille, joiden maaperä on Adventurers 1 ja 2 -tyyppistä maata. Taimet istutetaan tällaiseen syvään turvemaahan 24 tunnin sisällä. Sellerit koulitaan kesä–heinäkuussa. Tämä mahdollistaa porrastetun sadonkorjuun ja vähentää sadon epäonnistumisriskiä.

| — | Sadonkorjuu
  Fenland Celeryn sadonkorjuu tapahtuu syys-joulukuussa. Sadonkorjuu on monimutkainen tapahtuma, jonka aikana penkki ensin myöhennetään erityisellä leveällä riviviljelytraktorilla ja haralla. Tämä vaihe voidaan myös tehdä käsin lapiolla. Selleri korjataan käsin veitsellä leikaten. Juuret voidaan leikata kokonaan pois tai niitä voidaan jättää hieman, jolloin muodostuu ns. lyijykynämäinen juuriosa. |
| --- | --- |

—

Sadonkorjuu

Fenland Celeryn sadonkorjuu tapahtuu syys-joulukuussa. Sadonkorjuu on monimutkainen tapahtuma, jonka aikana penkki ensin myöhennetään erityisellä leveällä riviviljelytraktorilla ja haralla. Tämä vaihe voidaan myös tehdä käsin lapiolla. Selleri korjataan käsin veitsellä leikaten. Juuret voidaan leikata kokonaan pois tai niitä voidaan jättää hieman, jolloin muodostuu ns. lyijykynämäinen juuriosa.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Fenland Celery -selleri on viljeltävä Englannin ja Walesin maaperäkartoituksessa määritellyllä Adventurers 1 ja 2 -tyyppisellä maalla. Maaperä on tämäntyyppistä erityisesti seuraavissa Cambridgeshiren, Suffolkin ja Norfolkin kunnissa:

Cambridgeshire: Littleport, Ely St Mary and Trinity, Ely Trinity (Detached), Thetford, Stretham, Willingham, Haddenham, Sutton, Colne, Coveney, Chatteris, Welches Dam, Manea, Wimblington, March, Thorney, Wisbech St Mary, Waterbeach, Horningsea, Bottisham, Swaffham Bulbeck, Swaffham Prior, Wicken, Burwell, Soham, Fordham, Isleham, Chippenham, Snailwell ja Ramsey.

Norfolk: Leziate, East Winch, Bawsey, Middleton, Wimbotsham, Crimplesham, West Dereham, Wereham, Wretton, Stoke Ferry, Northwold, Ryston, Downham Market, Denver, Fordham, Nordelph, Welney, Feltwell, Hockwold-cum-Wilton, Redmere, Wormegay, East Winch, Leziate ja Roydon.

Suffolk: Lakenheath, Mildenhall, Barton Mills, Worlington ja Freckenham.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Määritellyn maantieteellisen alueen erityisten ja laadullisten ominaisuuksien – eritoten turvemaan ja ilmaston – ansiosta selleristä tulee erityislaatuista. Maaperän rakenne mahdollistaa vakojen tekemisen ja näin voidaan tuottaa erityistä selleriä, joka on väriltään valkoista, koostumukseltaan rapeaa ja jossa on selkeästi virkistävä hienostunut pähkinäinen maku.

Maaperä, lajikkeet ja tuotantomenetelmä, jota käytetään ainoastaan Fenlandsissa, ovat yhdessä tuoneet alueelle maineen korkealaatuisimman ja maukkaimmalta maistuvan sellerin viljelyalueena.

Fenlands on luontainen suoalue Itä-Englannissa. Suurin osa sitä oli 1500-luvulle saakka veden peitossa. Maata ryhdyttiin ensimmäistä kertaa kuivattamaan 1630-luvulla. Tuohon aikaan Cambridgeshire Fens -suoalueelle tehtiin kaksi kanavaa Great Ouse -joen yhdistämiseksi mereen King's Lynnissä eli vanha Bedford-joki ja uusi Bedford-joki. Kun vesi oli johdatettu pois, turve kuitenkin vetäytyi kokoon, ja maa-alue vajosi uudelleen, kunnes se oli jälleen veden vallassa 1600-luvun loppuun mennessä.

Aluetta yritettiin tämän jälkeen kuivattaa useaan otteeseen, kunnes tässä vihdoin onnistuttiin 1820-luvulla hiilikäyttöisten höyrykoneiden avulla. Fenlandsin kuivattamisessa käytettiin apuna 286:ta pientä sähkökäyttöistä pumppausasemaa, 3 800:aa mailia vesistöä, 60:tä mailia merenrantapengerrystä ja 96:ta mailia jokipengermää. Kuivauksen seurauksena Fenlands on useimmissa paikoissa vain 10 metriä merenpinnan yläpuolella, ja monet osat ovat merenpinnan alapuolella.

Kuivatusjärjestelmän ansiosta Fenlandsista, jota rajaavat Lincolnshire, Norfolk, Cambridgeshire ja Suffolk, tuli Britanniassa merkittävä peltoviljelyalue, jolla viljellään viljaa ja vihanneksia. Aiempien ja nykyisten ympäristöön ja sijaintiin liittyvien etujen ansiosta maaperästä on muodostunut täydellistä – eli Adventurers 1 ja 2 -tyyppistä syvää turvemaata. Myös ilmasto-olot edistävät Fenland Celeryn viljelyä.

Fenlandsin alueella saadaan sadetta keskimäärin vähemmän kuin muilla merkittävillä peltoviljelyalueilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (viime vuonna 365 mm – Weather Commerce Ltd). Alhainen sademäärä on tärkeä tekijä Fenland Celeryn viljelyssä, sillä liiallinen sade haittaisi kasvua turmelemalla vaot ja edistämällä kasvitauteja.

Määritellylle maantieteelliselle alueelle luonteenomainen Adventurers 1 ja 2 -maaperätyyppi hyödyttää selleriä kahdella tavalla: Ensinnäkin maaperän luontaisesti hedelmällinen koostumus tarjoaa sellerille useita sen tarvitsemia ravintoaineita. Toiseksi maata voidaan koostumuksensa ansiosta kasata kasvin ympärille ja suojata kasvia näin auringolta. Näin sellerin pinta säilyy valkoisena ja kasvi on suojassa hallalta vuoden loppupuolella. Näiden seikkojen ansiosta viljelijät voivat pidentää satokautta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja saavat selleristä paremman hinnan paikallisilla markkinoilla.

Perinteinen tuotantomenetelmä vaatii paljon viljelymaata ja on samalla melko työvoimavaltainen menetelmä. Taitoa vaativa viljelytekniikka on siirtynyt sukupolvelta toiselle Fenlandsissa yli 50 vuoden ajalta. Viljelijöiden on varjeltava kasvit hallalta, mutta kasveja ei kuitenkaan saa tukahduttaa eikä viljelyoloista saa tehdä liian lämpimiä (mikä johtaisi kasvitauteihin ja kasvin mätänemiseen).

Fenland Celeryn tavanomainen viljelytiheys on huomattavasti alhaisempi kuin perinteisessä sellerinviljelyssä, sillä kasveja on hehtaarilla 50 prosenttia tavanomaista vähemmän (nykyaikaisessa viljelyssä 50 000 kasvia hehtaarilla, Fenland Celeryn viljelyssä 25 000 kasvia hehtaarilla). Alhaisempi istutustiheys johtuu siitä, että taimet on istutettava leveisiin riveihin.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Fenland Celery -selleri viljellään leveissä riveissä, joiden välillä on syvät vaot. Leveät rivit on olennaisen tärkeitä lopputuotteen yleisen laadun kannalta, sillä kasvin ympärille on kasattava maata, jotta selleri säilyttäisi valkoisen värinsä. Menetelmä on pakollinen Fenland Celeryn tuotannossa, ja ilman sitä tuotetta ei voida luokitella Fenland Celery -selleriksi.

Fenland Celeryn viljelyssä voidaan käyttää ainoastaan seuraavia lajikkeita:

| | Hopkins Fenlander |
| --- | --- |

Hopkins Fenlander

| | New Dwarf White |
| --- | --- |

New Dwarf White

| | Ely White |
| --- | --- |

Ely White

Viljelyssä käytetään ainoastaan näitä kolme lajiketta niiden hyvän sadon, maun, tautien vastustuskyvyn ja maaperään soveltuvuuden vuoksi.

Fenland Celery on kooltaan pienempää kuin tavanomaisesti tuotettu selleri. Tämä johtuu tuotantomenetelmästä ja käytetyistä lajikkeista. Kun tämä perinteinen tuotantomenetelmä yhdistyy Fenland Celery -siemenlajikkeisiin ja Adventurers 1 ja 2 -tyyppiseen mustaan turvemaahan, tuloksena on selkeän pähkinäinen, makea, anismainen maku sekä valkoisesta vaaleanvihreään vaihtuva väri eli Fenland Celeryn keskeiset ominaisuudet.

Fenland Celery -sellerille on luonteenomaista leveä tyvi ja tavallista harottavammat varret (eli lehtiruodit). Tyvi on halkaisijaltaan 8–12 cm, ja se on malliltaan syvempi ja epäyhtenäisempi kuin muilla sellereillä. Fenland Celeryn juuriosa on usein tavanomaista voimakkaampi viljely- ja sadonkorjuutekniikoiden vuoksi. Selleri myös kasvaa huomattavan hitaasti vuodenajan ja käytetyn viljelytekniikan vuoksi verrattuna muihin kaupallisempiin sellereihin. Viljelytekniikka myötävaikuttaa sellerin selkeän pähkinäiseen ja karvaan makeaan makuun sekä sen rapeampaan ja rouskahtavampaan rakenteeseen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Tällä alueella viljelijät ovat perinteisesti istuttaneet Fenland Celery -selleriä heinäkuusta alkaen, ja sadonkorjuu on jatkunut syyskuusta joulukuuhun saakka. Maan kasaaminen sellerin ympärille on suojannut selleriä hallalta, ja sen ansiosta viljelijät ovat voineet pidentää satokautta ja saada selleristä paremman hinnan.

Fenland Celery -lajikkeet on valikoitu satonsa, makunsa, tautien vastustuskykynsä ja soveltuvuutensa vuoksi. Hopkins Fenlander ja New Dwarf White ovat nykyisin eniten viljellyt lajikkeet. Molemmat on jalostettu Fensin alueella, ja niitä on suosittu jo 50 vuoden ajan.

Fenland Celery -selleriä viljellään Adventurers 1 ja 2 -tyyppisillä syvillä turvemailla Fenlandsin alueella, joka on luontaisesti hyvin hedelmällistä aluetta, sillä kuollut kasvillisuus ei maatunut soilla ja nevoilla. Maaperätyyppi on saanut nimensä soiden kuivauksen 1600-luvun uranuurtajista, jotka Bedfordin jaarlin johdolla ryhtyivät kuivattamaan Fenlandsia. Esikuvana ovat erityisesti olleet riskirahoittajat eli niin sanotut ”Gentlemen Adventurers”, jotka rahoittivat kuivausoperaatiota ja saivat korvaukseksi laajoja kuivattuja maa-aloja.

Tällainen maaperä on luontaisesti tasaista, mikä osittain johtuu syvän turvemaan ominaisuuksista sekä myös tavasta, jolla maata on kuivattu. Poistoputkien ja ojien ansiosta vesi on tasolla, joka takaa sellerille parhaan mahdollisen vedensaannin.

Adventurers 1 ja 2 -tyyppinen syvä musta turvemaa on luontaisesti hedelmällistä, ja siinä on ravinteita, joita tarvitaan tuottamaan korkealaatuista selleriä käytetäänpä sitten nykyaikaisia viljelymenetelmiä tai niitä perinteisiä viljelymenetelmiä, joilla Fenland Celery -selleriä tuotetaan. Mustan turpeen ansiosta selleri myös hyötyy ylimääräisestä lämmöstä. Teoksessa Principles of Horticulture (C. R. Adams, M. P. Early ja K. M. Bamford) todetaan, että tällainen maaperä lämpiää muita nopeammin, sillä värinsä ja koostumuksensa ansiosta se imee helposti auringon energiaa ja sitoo sitä itseensä. Tuotantomenetelmä sopii parhaiten tällaiselle maaperälle, sillä kasvi saa maaperästä tarvitsemansa ravinteet ja maaperän koostumus on oikeanlainen maan kasaamiseksi kasvin ympärille. Vaikka musta turvemaa nopeuttaakin kasvua, Fenland Celery kasvaa hyvin hitaasti vuodenajan ja viljelytekniikan vuoksi. Jos selleri istutettaisiin muunlaiseen maaperään, se kasvaisi vieläkin hitaammin.

Kyseessä on suurin ja tuottavin Yhdistyneessä kuningaskunnassa maanviljelykseen käytettävissä oleva alue, jolla maaperä on tämäntyyppistä. Maaperän ainutlaatuiset ominaisuudet yhdistettyinä Fenlandsin viileämpään ja kuivempaan ilmastoon tarjoavat täydelliset edellytykset istuttaa, kasvattaa ja korjata selleriä niin, että viljely alkaa heinäkuussa ja sadonkorjuu jatkuu joulukuuhun saakka.

Selleriä viljellään perinteisillä, nykyäänkin työvoimavaltaisilla tekniikoilla, jotka ovat siirtyneet yli 50 vuoden ajan sukupolvelta toiselle Fenlandsin viljelijöiden keskuudessa ja joita on hiottu ja kehitetty hyvin korkealaatuisen sellerin tuottamiseksi. Fens on ajan mittaan tullut tunnetuksi korkealaatuisen sellerin tuotantoalueena.

Ruokakriitikot ovat kommentoineet Fenland Celeryn ainutlaatuisuutta seuraavasti: ”Kauppojen hyllyiltä löytyy muitakin hyödettyjä vihanneksia, kuten Cambridgeshiren maaperässä kasvatettu Fenlandsin perinteinen selleri. Yorkshiren hyödetty raparperi, joka on oikeastaan vihannes, on oikein hyvää grillatun tuoreen makrillin ja punaisen chilin kanssa.” Rose Prince, New English Cook, helmikuu 2009.

”Selleri on yhtä englantilaista kuin Stilton-juusto. East Angliassa Fenlandsin tasaisilla mustanmullan mailla viljeltyjen vanhempien multasellerilajikkeiden tuotantokausi oli alun perin lyhyt – lokakuusta tammikuuhun. Jos olet onnekas ja saat tätä selleriä käsiisi, huuhtomista riittää, mutta maku on poikkeuksellinen ja varsinkin pienen hallan jälkeen kaikkien makeimmillaan.” Delia Smith, Delia Online.

”Emme kovin useinkaan haikaile jonkin kylmän, kostean ja multaisen perään, mutta kun Fenlandsin selleri ilmestyy kauppojen hyllyille myöhään syksyllä, tiedossa on herkkuhetki!” Sally Bendall, Season Magazine, marraskuu 2008.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/fenlandcelery-pgi-110711.pdf

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/14

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”TRAVIA DA BEIRA BAIXA”

EY-N:o: PT-PDO-0005-0848-10.01.2011

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Travia da Beira Baixa”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Portugali

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.4 – | Muut eläinperäiset tuotteet (maitotuotteet) |
| --- | --- |

Luokka 1.4 –

Muut eläinperäiset tuotteet (maitotuotteet)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Travia da Beira Baixa on tuote, joka on saatu saostamalla lämpökäsittelyn avulla Queijos da Beira Baixa -juustojen (Queijo de Castelo Branco (SAN), Queijo Amarelo da Beira Baixa (SAN)), Queijo Picante da Beira Baixa (SAN) valmistuksessa syntyneen heran sisältämiä proteiineja (laktalbumiini ja laktoglobuliini). Kyseessä on ilman käymistä valmistettu tuoretuote, johon on lisätty hieman lämmitettyä heraa ja joka on rakenteeltaan pehmeää ja vaihtelevassa määrin paksua.

a)   Kemialliset ominaisuudet

Tuote on koostumukseltaan epäyhtenäinen, koska se on valmistettu kahden eri märehtijälajin – lampaan ja vuohen – maidosta ja kahdesta eri tyyppisestä ja eri tavalla valmistetusta juustosta. Ohjeellisesti voidaan esittää seuraavanlainen koostumus:

| | Kosteuspitoisuus: 70–80 % |
| --- | --- |

Kosteuspitoisuus: 70–80 %

| | Kokonaisrasvapitoisuus: 5–9 g/100 g:ssa tuotetta |
| --- | --- |

Kokonaisrasvapitoisuus: 5–9 g/100 g:ssa tuotetta

| | Kokonaisproteiinipitoisuus: 4–7 g/100 g:ssa tuotetta |
| --- | --- |

Kokonaisproteiinipitoisuus: 4–7 g/100 g:ssa tuotetta

| | Tuhkapitoisuus: 0,6–1,4 g/100 g:ssa tuotetta. |
| --- | --- |

Tuhkapitoisuus: 0,6–1,4 g/100 g:ssa tuotetta.

b)   Fysikaaliset ominaisuudet

Muoto: Travia da Beira Baixan muoto vaihtelee. Koska tuote on paksuudeltaan vaihtelevaa, sen muoto riippuu kulloisenkin säilytysastian muodosta.

Rakenne: Tuote on rakenteeltaan pehmeä, irtonainen, rakeinen ja väriltään valkoinen.

Maku ja aromi: Tuote on maultaan makeahkon maitoinen ja miellyttävän tuoksuinen, helposti suussa sulava.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Travia da Beira Baixan valmistukseen käytetään Queijos da Beira Baixa -juustojen valmistuksesta saatua heraa, puhdasta vettä sekä lampaan tai vuohen raakamaitoa.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Sallittu kasvatusmenetelmä on perinteinen laajaperäinen kasvatus. Ruokinta perustuu luonnonrehuun tai alueen maaperä- ja ilmasto-oloihin sopeutuneilla laidunkasveilla parannettuun rehuun, jota täydennetään niukempina aikoina heinällä ja oljilla.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Travia da Beira Baixa on suojatulla alkuperänimityksellä varustettujen Queijos da Beira Baixa -juustojen valmistuksesta saatu sivutuote. Sen raaka-aine on mikrobiologisesti erittäin pilaantumisaltis ja herkkä ja edellyttää, että jalostaminen ja pakkaaminen tehdään välittömästi. Tämän vuoksi Travia da Beira Baixan koko tuotantoprosessin, pakkaaminen mukaan luettuna, on tapahduttava samoissa laitoksissa kuin suojatulla alkuperänimityksellä varustettujen Queijos da Beira Baixa -juustojen valmistus ja näin ollen myös samalla maantieteellisellä alueella. Ainoastaan näin voidaan estää perättäisistä ja/tai ajallisesti liian myöhäisistä käsittelytoimenpiteistä johtuva laadun ja aitouden heikkeneminen, joka olisi tuottajien ja kuluttajien etujen vastaista.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Vaikka Travia da Beira Baixan tuotanto tapahtuu korkeassa lämpötilassa, sen korkea proteiini-, laktoosi- ja vesipitoisuus edistää mikro-organismien kehittymistä valmistuksen jälkeisen käsittelyn aikana. Tällaiset laadulliset ja määrälliset muutokset mikrobikasvustossa ilmenevät fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien muuttumisena ja vaikuttavat ratkaisevasti loppukuluttajan suhtautumiseen.

Sen vuoksi Travia da Beira Baixan pakkaamiseen käytettävien tai sen kanssa kosketuksessa olevien materiaalien on oltava turvallisia ja sisältöön reagoimattomia; sallittuja ovat tyhjiöpakkaaminen tai muut sellaiset menetelmät, joilla voidaan todistettavasti varmistaa tuotteen säilymisedellytykset ja laatu.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Lainsäädännössä edellytettyjen tietojen ja jäljempänä kuvatun tuotteen erityistunnuksen

Image

lisäksi Travia da Beira Baixan päällysmerkinnöissä on tarjontamuodosta riippuen oltava seuraavat tiedot:

| — | tuottajan nimi tai toiminimi ja osoite, |
| --- | --- |

—

tuottajan nimi tai toiminimi ja osoite,

| — | tuottajan terveysmerkki, |
| --- | --- |

—

tuottajan terveysmerkki,

| — | varmennusmerkki, |
| --- | --- |

—

varmennusmerkki,

| — | EU:n tunnus. |
| --- | --- |

—

EU:n tunnus.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue, jolla raaka-aineet tuotetaan ja tuote jalostetaan ja pakataan, on sama kuin Beira Baixa -juustojen tuotantoalue, toisin sanoen seuraavat kunnat: Belmonte, Castelo Branco, Fundão, Idanha-a-Nova, Mação, Oleiros, Penamacor, Proença-a-Nova, Sertã, Vila de Rei ja Vila Velha de Ródão; sekä seuraavat piirit Covilhãn kunnassa: Aldeia de São Francisco, Aldeia do Souto, Barco, Boidobra, Casegas, Conceição, Covilhã, Dominguiso, Ferro, Orjais, Ourondo, Peraboa, Peso, Santa Maria, São Jorge da Beira, São Martinho, São Pedro, Sobral de São Miguel, Teixoso, Tortosendo, Vale Formoso ja Vales do Rio.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Alueelle ominainen perinteinen laajaperäinen kasvatusmenetelmä liittyy läheisesti paikalliseen ilmastoon ja maaperään, jotka vaikuttavat merkittävästi rehukasvilajien kehittymiseen. Alueen ilmaston erityispiirteitä ovat korkea vuotuinen keskilämpötila, pitkät, kuumat ja kuivat kesät, leudot ja keskimäärin suhteellisen vähäsateiset talvet, joiden aikana esiintyy toisinaan hallaa. Hallitseva ominaisuus on kuivuus, joka tosin lievenee siirryttäessä etelästä pohjoiseen ja idästä länteen.

Hiekkaisen maaperän luonnonlaitumet muodostuvat korkea- ja nopeakasvuisista heinäkasveista (Agrostis, Poa jne.) sekä laidunarvoltaan merkityksellisemmistä yksivuotisista palkokasveista (Ornitopus, Trifolium Cherleri, Trifolium Arvense jne.). Graniittiperäisillä irtonaisen maa-aineksen muodostamilla alueilla laitumet koostuvat yksivuotisista pienikasvuisista heinäkasveista (Vulpia, Periballia) sekä eräistä palkokasveista, joiden laidunarvo on vähäinen (Trifolium angustifolium, Trifolium Stellatum). Tällaiset laitumet ovat heikkolaatuisia ja vähän tuottavia. Sellaisilla liuskekiviperäisillä alueilla, joiden vedenpidätyskyky on hyvä, laitumet ovat kohtuullisen hyvälaatuisia, ja niillä kasvaa erityisesti yksi- ja monivuotisia heinäkasveja (Lolium spp.). Palkokasvien (Trifolium spp., Ornithopus) laidunarvo on yleensä merkittävä.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Tuotteen erityisyys ja erityisominaisuudet johtuvat raaka-aineista ja valmistusmenetelmästä. Travia da Beira Baixa saadaan jalostamalla Queijos da Beira Baixa -juustojen valmistuksesta peräisin olevaa heraa, joka valutetaan juustouman jäämien (repiso) poistamiseksi. Mikäli maito on käsitelty suolavedessä, lisätään tarvittaessa vettä. Sen jälkeen hera kuumennetaan 80–90 celsiusasteeseen ja sitä sekoitetaan koko ajan hitaasti, kunnes saostuminen alkaa kevyiden hiutaleiden muodostuessa pinnalle. Lämpötilaa alennetaan ja sekoittaminen keskeytetään kunnes lähestytään kiehumispistettä; tämä vaihe kestää 15–30 minuuttia. Paremman tuotoksen ja kiinteämmän massan aikaansaamiseksi lisätään usein juuri ennen kiehumista hieman lampaan- tai vuohenmaitoa. Sen jälkeen massa nostetaan reikäkauhalla saostamisastiasta ja siirretään säilytysastioihin, joissa siihen sekoitetaan hieman lämmitettyä heraa, jolloin syntyy tuotteen jossain määrin paksu rakenne.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Travia da Beira Baixan valmistuksessa raaka-aineena käytettävien Queijos da Beira Baixa -juustojen tuotantoon tarkoitetun lampaan- ja vuohenmaidon on oltava peräisin yksinomaan maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevilta tiloilta. Sallittu kasvatusmenetelmä on perinteinen laajaperäinen kasvatus pienissä katraissa. Eläimet viettävät suurimman osan päivästä laitumella ja palaavat illan tullen lypsettäviksi lampolaan, jossa ne viettävät yönsä etenkin talvisaikaan.

Ruokinta perustuu luonnonrehuun tai alueen maaperä- ja ilmasto-oloihin sopeutuneilla laidunkasveilla parannettuun rehuun. Rehukasvien viljely heinän tuotantoa ja laiduntamista varten on aina ollut yleinen käytäntö kaikkialla alueella. Sen vuoksi siellä laiduntavat lampaat ja vuohet tuottavat maitoa, jonka erityisominaisuuksien sekä jalostamiseen ja pakkaamiseen liittyvien menetelmien ja osaamisen ansiosta saadaan aikaan muista erottuvia tuotteita, jotka kuluttajat tunnistavat ja yhdistävät alkuperäalueen nimeen.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.gpp.pt/valor/ce_travia_bb.pdf

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/18

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CARNE DE BRAVO DO RIBATEJO”

EY-N:o: PT-PDO-0005-0789-08.10.2009

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Carne de Bravo do Ribatejo”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Portugali

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.1 – | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- |

Luokka 1.1 –

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Brava de Lide -rotuun kuuluvien nautojen ruhoista leikattu liha. Se voidaan tarjota jäähdytettyinä puoliruhoina tai etu- ja takaneljänneksinä taikka Carne de Bravo do Ribatejo -lihasta leikattuina jäähdytettyinä tai pikapakastettuina paloina, jotka on pakattu tyhjiöön tai muunlaiseen asianmukaisesta materiaalista valmistettuun kääreeseen; pakastusmenetelmän on oltava sellainen, että sillä varmistetaan tuotteen mureuden ja ravintoarvon sekä lihan ominaisuuksien säilyminen lihaskudosta vahingoittamatta.

Rekisteröity nimi ”Carne de Bravo do Ribatejo” voidaan mainita päällysmerkinnöissä joko myyntinimityksenä tai elintarvikkeiden ainesosien luettelossa, mikäli kyseisen tuotteen osuus on 95–100 % lopputuotteen kokonaispainosta. (Ks. merkinnöistä annettu direktiivi 2000/13/EY).

Päällysmerkintöjen lisäksi ruohojen, neljännesten, palojen tai niistä leikattujen osien ja viipaleiden mukana on aina oltava kuljetuksen ja kaupan pitämisen aikana varmennuselimen antama alkuperätodistus, jonka sisältämistä tiedoista ilmenee, että tuote täyttää kaikki eritelmän erityisvaatimukset.

Eläinten teurasikä ja -paino:

| | Teurasikä | Teuraspaino |
| --- | --- | --- |
| Carne de Novilha Brava de Lide | 18–30 kuukautta | 100–200 kg |
| Carne de Novilho Bravo de Lide | 18–30 kuukautta | 150–250 kg |
| Carne de Vaca Brava de Lide | 31–60 kuukautta | 100–250 kg |
| Carne de Toiro Bravo de Lide | 31–60 kuukautta | vähintään 200 kg |

Teurasikä

Teuraspaino

Carne de Novilha Brava de Lide

18–30 kuukautta

100–200 kg

Carne de Novilho Bravo de Lide

18–30 kuukautta

150–250 kg

Carne de Vaca Brava de Lide

31–60 kuukautta

100–250 kg

Carne de Toiro Bravo de Lide

31–60 kuukautta

vähintään 200 kg

Ruhon luokittelussa käytetään SEUROP-asteikkoa, ja se tapahtuu seuraavien muuttujien, lihakkuus- ja rasvaisuusluokkien mukaan:

| | Carne de Novilha Brava de Lide: 18–30 kuukauden ikäisinä teurastettujen naaraspuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 100–200 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R, O ja P sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään; |
| --- | --- |

Carne de Novilha Brava de Lide: 18–30 kuukauden ikäisinä teurastettujen naaraspuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 100–200 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R, O ja P sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään;

| | Carne de Novilho Bravo de Lide: 18–30 kuukauden ikäisinä teurastettujen urospuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 150–250 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R ja O sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään; |
| --- | --- |

Carne de Novilho Bravo de Lide: 18–30 kuukauden ikäisinä teurastettujen urospuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 150–250 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R ja O sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään;

| | Carne de Vaca Brava de Lide: 31–60 kuukauden ikäisinä teurastettujen naaraspuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 100–250 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R, O ja P sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään; |
| --- | --- |

Carne de Vaca Brava de Lide: 31–60 kuukauden ikäisinä teurastettujen naaraspuolisten eläinten ruhot, joiden paino on 100–250 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R, O ja P sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään;

| | Carne de Toiro Bravo de Lide: 31–60 kuukauden ikäisinä teurastettujen urospuolisten eläinten ruhot, joiden paino on vähintään 200 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R ja O sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään. |
| --- | --- |

Carne de Toiro Bravo de Lide: 31–60 kuukauden ikäisinä teurastettujen urospuolisten eläinten ruhot, joiden paino on vähintään 200 kg. SEUROP-asteikon lihakkuusluokat E, U, R ja O sekä rasvaisuusluokat 2, 3 ja 4 hyväksytään.

On syytä korostaa, että Brava de Lide -rodun erityisominaisuuksista ja eläinten pitotavasta johtuen ja ottaen erityisesti huomioon sukupuoli, teurasikä ja teuraspaino on perusteltua hyväksyä SEUROP-asteikon luokkaan P kuuluvat ruhot, mutta ainoastaan luokissa ”Novilha” ja ”Vaca” (hiehot ja lehmät), kuten jäljempänä 5.3 kohdassa esitetään.

Rasvan ominaisuudet: kiinteää, tihkumatonta, väriltään valkoisesta keltaiseen, kiiltävää, hienorakeista, mehevää, aromaattista ja miellyttävän makuista, tiivistä ja korkealaatuista. Näille ruhoille on erittäin tyypillistä yleensä marmoroitunut (lihaskudoksen syiden väliin hyvin ohuina juovina jakaantunut) kudosrasva, joka vaikuttaa lihan mehevyyteen, kiinteyteen ja makuun.

Aistinvaraiset ominaisuudet: tyypillisesti pehmeää, rakenteeltaan kiinteää, jonkin verran kudosrasvaa sisältävää, erittäin mureaa ja pehmeää.

Lihan erityisluonne ilmenee seuraavissa aistinvaraisissa ominaisuuksissa:

| | Väri: tumman kirsikanpunainen, kiiltävä. |
| --- | --- |

Väri: tumman kirsikanpunainen, kiiltävä.

| | pH-arvo: alle 6. |
| --- | --- |

pH-arvo: alle 6.

| | Rakenne: rakenteessa yhdistyvät pehmeys, kiinteys, mureus ja pureskeltavuus. |
| --- | --- |

Rakenne: rakenteessa yhdistyvät pehmeys, kiinteys, mureus ja pureskeltavuus.

| | Maku ja aromi: erittäin miellyttävä ja voimakas, ilmenee tyypillisenä voimakkaan maukkaana naudanlihan makuna. |
| --- | --- |

Maku ja aromi: erittäin miellyttävä ja voimakas, ilmenee tyypillisenä voimakkaan maukkaana naudanlihan makuna.

| | Ruhoja riiputetaan ennen leikkaamista kylmähuoneessa vähintään 12 tunnin ajan, kunnes niiden sisälämpötila on 7 °C, jolloin niiden suhteellinen kosteus säilyy toimitukseen asti 85–90 %:ssa. |
| --- | --- |

Ruhoja riiputetaan ennen leikkaamista kylmähuoneessa vähintään 12 tunnin ajan, kunnes niiden sisälämpötila on 7 °C, jolloin niiden suhteellinen kosteus säilyy toimitukseen asti 85–90 %:ssa.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Ruokinta perustuu maantieteellisellä alueella tuotettuun rehuun, laidunrehuun ja olkeen sekä perinteisiin viljan käsittelyssä syntyneisiin jäännöksiin (leseet ja akanat, joihin on sekoitettu hieman jyviä). Mikäli laitumet eivät pysty talvella ja kesällä tuottamaan riittävästi ravintoa eläinten tarpeisiin, turvaudutaan alueelta saatuun säilörehuun (heinä ja/tai siilorehu). Lisäksi voidaan käyttää erityisvalmisteisia ravintolisiä (luonnonsiementiivisteet rakeina tai pelletteinä), joiden ei välttämättä tarvitse olla peräsin alueelta. Niiden osuus nautojen päivittäisestä ravintoannoksesta saa olla 1–2 kg ja enintään 2 % elopainosta.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Eläinten syntymä, kasvatus ja teurastus.

Tavanomaisessa elinympäristössään Brava de Lide -rodun eläimet ovat fyysisiltä ja fysiologisilta ominaisuuksiltaan luonnostaan tyyniä, rauhallisia ja säyseitä.

Eläinten kuljetusolosuhteiden on vastattava voimassa olevan kuljetus- ja teurastuslainsäädännön vaatimuksia.

Brava de Lide -rodun eläimet on ehdottomasti teurastettava päivänä, jona ne saapuvat teurastamoon, vuoden kuukaudesta ja päivästä riippumatta.

Teurastus saa tapahtua ainoastaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella sijaitsevassa Euroopan yhteisöjen hyväksymässä teurastamossa.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Leikkaaminen, paloittelu, kauppakunnostus ja pakkaaminen

Ottaen huomioon kyseisten eläinten erityiset etologiset tekijät ja stressin haitalliset vaikutukset ruhojen laatuun tarvitaan ehdottomasti erityisosaamista sen toteamiseksi, että ruhot soveltuvat leikattaviksi, paloiteltaviksi, kauppakunnostettaviksi ja viipaloitaviksi.

Mikrobiologisten riskien välttämiseksi leikatut, viipaloidut tai kauppakunnostetut palat on pakattava välittömästi.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Tarjontamuodosta riippumatta päällysmerkinnöissä on muiden lainsäädännössä edellytettyjen tietojen lisäksi oltava aina seuraavat maininnat:

| | Carne de Bravo do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida (suojattu alkuperänimitys) sekä EU:n tunnus; |
| --- | --- |

Carne de Bravo do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida (suojattu alkuperänimitys) sekä EU:n tunnus;

| | Carne de Bravo do Ribatejo -naudanlihan tunnus: |
| --- | --- |

Carne de Bravo do Ribatejo -naudanlihan tunnus:

Image

| | kaupan pitämisestä vastaava tuottaja tai tuottajaryhmittymä; |
| --- | --- |

kaupan pitämisestä vastaava tuottaja tai tuottajaryhmittymä;

| | varmennus- tai vaatimustenmukaisuusmerkki. |
| --- | --- |

varmennus- tai vaatimustenmukaisuusmerkki.

Myyntinimitykseen ”Carne de Bravo do Ribatejo DOP” ei saa lisätä muita merkintöjä tai mainintoja, kuten jakelijoiden tuotemerkit jne.

Kaupan pitämisestä vastaavan tuottajan tai tuottajaryhmittymän nimeä tai toiminimeä ja osoitetta ei missään tapauksessa saa korvata muun tahon tiedoilla, vaikka kyseinen taho olisikin vastuussa tuotteesta tai sen kaupan pitämisestä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Kaikki kunnat Bejan, Évoran, Portalegren ja Santarémin maakunnissa, Alcácer do Salin, Alcocheten, Grândolan, Montijon, Palmelan, Santiago do Cacémin ja Sinesin kunnat Setúbalin maakunnassa, Alenquerin, Arruda dos Vinhosin, Azambujan ja Vila Franca de Xiran kunnat Lissabonin maakunnassa sekä Idanha-a-Novan kunta Castelo Brancon maakunnassa ja Montemor-o-Velhon kuntaan kuuluva Arazeden taajama Coimbran maakunnassa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Brava de Lide -rotuisen nautakarjan kasvatus on yhteydessä maantieteelliseen ympäristöön ja näiden eläinten soveltuvuuteen yksilöidyn maantieteellisen alueen maatilojen toimintaan. Tuotanto on läheisessä riippuvuussuhteessa alueen tammimetsiin (korkki-, rauta- ja talvitammi), luonnonlaitumiin sekä maantieteellisellä alueella yleisesti esiintyvien metsien kuivan paikan kasveista koostuvaan luonnonkasvillisuuteen. Puut ja pensaikot ovat myös erittäin tärkeä tekijä näiden eläinten tuotannon kannalta, koska ne tarjoavat eläimille rauhallisen ympäristön etäällä ihmisistä ja inhimillisestä sivistyksestä ja suojaa huonon sään aikana. Sen vuoksi ne ovat luonteenomainen ja alueelle ominainen tekijä, jonka merkitys on ratkaiseva kyseisen rodun eläinten kasvatuksen kannalta.

Maantieteellisellä alueella esiintyy etupäässä korkki-, rauta- ja talvitammimetsiä, luonnonlaitumia sekä metsiköissä viihtyviä luonnonvaraisia kuivan paikan kasveja, kuten genista, kistus, kanerva ja takiainen, jotka ovat erittäin tärkeä osa eläinten ravintoa etenkin talvisaikaan (invernadouro). Alueen ekosysteemi on luonteenomainen (lämpötilanvaihtelut hyvin kuumien ja kuivien kesien ja erittäin kylmien talvien välillä ovat suuret). Brava de Lide -rotuisen karjan kasvatukseen liittyy erityisosaamista, sillä nautojen rohkean luonteen ja voiman vuoksi apuna on käytettävä hevosia. Myös laajaperäinen siirtolaiduntaminen yksilöidyllä maantieteellisellä alueella on tyypillinen tekijä, jonka ansiosta on mahdollista hyödyntää parhaita laitumia ja lisätä eläinten hyvinvointia.

Brava de Lide -rodun naudat kasvatetaan tiloilla yksilöidysti seuraavan tuotannon valvontajärjestelmän mukaisesti.

| 1) | Brava de Lide -rodun portugalilainen kantakirja; |
| --- | --- |

1)

Brava de Lide -rodun portugalilainen kantakirja;

| 2) | naudat kasvatetaan puhdasrotuisina; |
| --- | --- |

2)

naudat kasvatetaan puhdasrotuisina;

| 3) | Brava de Lide -rodun naudat pidetään tiloilla yksilöidysti täysin erillään muista saman lajin eläimistä; |
| --- | --- |

3)

Brava de Lide -rodun naudat pidetään tiloilla yksilöidysti täysin erillään muista saman lajin eläimistä;

| 4) | yksittäiset eläimet, niiden vanhemmat ja jälkeläiset sekä niiden morfologiset ja toiminnalliset piirteet ovat tunnistettavissa Brava de Lide -rodun kantakirjasta annetun asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

yksittäiset eläimet, niiden vanhemmat ja jälkeläiset sekä niiden morfologiset ja toiminnalliset piirteet ovat tunnistettavissa Brava de Lide -rodun kantakirjasta annetun asetuksen mukaisesti;

| 5) | rodulle ominainen yksilöllinen tuotantojärjestelmä; |
| --- | --- |

5)

rodulle ominainen yksilöllinen tuotantojärjestelmä;

| 6) | tuottajien täytäntöönpanema valvontajärjestelmä, jolla voidaan varmistaa täydellinen jäljitettävyys yksittäisten eläinten ja kaikkien leikattujen palojen tai pakattujen jalostettujen tuotteiden välillä sellaisen kaavion avulla, jossa esitetään aiemman ja myöhemmän vaiheen jäljitettävyys tuotannosta kaupan pitämiseen ja lopputuotteesta tilalle. |
| --- | --- |

6)

tuottajien täytäntöönpanema valvontajärjestelmä, jolla voidaan varmistaa täydellinen jäljitettävyys yksittäisten eläinten ja kaikkien leikattujen palojen tai pakattujen jalostettujen tuotteiden välillä sellaisen kaavion avulla, jossa esitetään aiemman ja myöhemmän vaiheen jäljitettävyys tuotannosta kaupan pitämiseen ja lopputuotteesta tilalle.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Carne de Bravo do Ribatejo -naudanliha on väriltään tumman kirsikanpunaista ja tyypillisen kiiltävää ja rakenteeltaan pehmeää, kiinteää, mureaa ja erittäin helposti pureskeltavaa. Maku on voimakas ja pitkään viipyvä, ja tyypillisesti marmoroitunut liha sisältää kudosrasvaa, mikä vaikuttaa sen mureuteen, makuun ja pureskeltavuuteen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Carne de Bravo do Ribatejo -naudanlihan ominaisuudet johtuvat pääasiassa eläinten syntymäympäristön maaperä- ja ilmasto-oloista, rodun morfologisista ja toiminnallisista ominaisuuksista sekä eläinten pitotavasta, johon liittyviä olennaisia tekijöitä ovat seuraavat:

| — | Nykyinen Brava de Lide -rotu tunnettiin sen alkuperäalueen sijaintipaikan vuoksi ennen nimellä ”Ribatejana”, ja rotu polveutuu luonnonvaraisesta nautakarjasta, jota esiintyi todennäköisesti jo ammoisista ajoista lähtien Tejo- ja Sadojokien laaksojen ja niitä ympäröivien nummien alueella. |
| --- | --- |

—

Nykyinen Brava de Lide -rotu tunnettiin sen alkuperäalueen sijaintipaikan vuoksi ennen nimellä ”Ribatejana”, ja rotu polveutuu luonnonvaraisesta nautakarjasta, jota esiintyi todennäköisesti jo ammoisista ajoista lähtien Tejo- ja Sadojokien laaksojen ja niitä ympäröivien nummien alueella.

| — | Brava de Lide on kotoperäinen nautakarjarotu, jonka alkuperäaluetta ovat Tejo- ja Mondegojokien kosteikot. |
| --- | --- |

—

Brava de Lide on kotoperäinen nautakarjarotu, jonka alkuperäaluetta ovat Tejo- ja Mondegojokien kosteikot.

| — | Brava de Lide -nautakarjan kasvatus alkoi vuonna 1840, kun perustettiin Portugalin ensimmäinen karjatila, jolla alettiin kasvattaa luonnonvaraisia nautoja Vagosin markiisilta ostetusta lehmäkarjasta ja samaa alkuperää olevista siitoseläimistä (Assunção, 1988). |
| --- | --- |

—

Brava de Lide -nautakarjan kasvatus alkoi vuonna 1840, kun perustettiin Portugalin ensimmäinen karjatila, jolla alettiin kasvattaa luonnonvaraisia nautoja Vagosin markiisilta ostetusta lehmäkarjasta ja samaa alkuperää olevista siitoseläimistä (Assunção, 1988).

| — | Eläimet liikkuvat kausittain useita kilometrejä tilan eri osien välillä ravintoa etsimässä, ja niiden siirtämisessä laitumelta toiselle käytetään apuna hevosia sekä sävyisiä ja helposti hallittavissa olevia cabrestos-härkiä. |
| --- | --- |

—

Eläimet liikkuvat kausittain useita kilometrejä tilan eri osien välillä ravintoa etsimässä, ja niiden siirtämisessä laitumelta toiselle käytetään apuna hevosia sekä sävyisiä ja helposti hallittavissa olevia cabrestos-härkiä.

| — | Perinteisesti eläimet talvehtivat Alentejon maatiloilla ja siirtyivät keväällä Golegãn niityille Ribatejoon. |
| --- | --- |

—

Perinteisesti eläimet talvehtivat Alentejon maatiloilla ja siirtyivät keväällä Golegãn niityille Ribatejoon.

| — | Luonnonvaraisen karjan kasvatus Ribatejossa, Alentejossa ja eräillä Beiran alueilla liittyi perinteisesti tarpeeseen käyttää niitä vetojuhtina maatöissä, koska ne soveltuivat fyysisten ja etologisten ominaisuuksiensa ansiosta erinomaisesti tähän tarkoitukseen. Ne ovat uljaita, joustavasti liikkuvia, energisiä ja tarkkoja eläimiä. |
| --- | --- |

—

Luonnonvaraisen karjan kasvatus Ribatejossa, Alentejossa ja eräillä Beiran alueilla liittyi perinteisesti tarpeeseen käyttää niitä vetojuhtina maatöissä, koska ne soveltuivat fyysisten ja etologisten ominaisuuksiensa ansiosta erinomaisesti tähän tarkoitukseen. Ne ovat uljaita, joustavasti liikkuvia, energisiä ja tarkkoja eläimiä.

| — | Tämä poikkeuksellisen vaatimaton ja erittäin sitkeä karja oli korvaamattoman tärkeä Ribatejon ja Alentejon vaikeissa viljelyolosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Tämä poikkeuksellisen vaatimaton ja erittäin sitkeä karja oli korvaamattoman tärkeä Ribatejon ja Alentejon vaikeissa viljelyolosuhteissa.

| — | Säänkestävänä laji eli jatkuvasti sekä ennen kesyttämistä että sen jälkeen laumoissa. |
| --- | --- |

—

Säänkestävänä laji eli jatkuvasti sekä ennen kesyttämistä että sen jälkeen laumoissa.

| — | Tähän rotuun kuuluvat eläimet ovat luonnostaan tyyniä, rauhallisia ja säyseitä, minkä vuoksi juoma- ja rehukaukalot sijoitetaan yleensä kauas toisistaan, jotta eläimet joutuvat liikkumaan, mikä on hyvin tärkeää niiden fyysisen kunnon kannalta ja vaikuttaa niistä saadun lihan erityisominaisuuksiin. Tiloilla on edelleen yleisenä käytäntönä pitää eläimet liikkeessä tunnin ajan päivässä. |
| --- | --- |

—

Tähän rotuun kuuluvat eläimet ovat luonnostaan tyyniä, rauhallisia ja säyseitä, minkä vuoksi juoma- ja rehukaukalot sijoitetaan yleensä kauas toisistaan, jotta eläimet joutuvat liikkumaan, mikä on hyvin tärkeää niiden fyysisen kunnon kannalta ja vaikuttaa niistä saadun lihan erityisominaisuuksiin. Tiloilla on edelleen yleisenä käytäntönä pitää eläimet liikkeessä tunnin ajan päivässä.

Ratkaiseva tekijä tämän rodun nautojen laajaperäisessä tuotantojärjestelmässä on tilan koko, koska ainoastaan tarpeeksi suurilla tiloilla kasvatettuina nämä voimakasrakenteiset eläimet saavat riittävästi tarvitsemaansa liikuntaa.

Brava de Lide -rotuisen nautakarjan tuotantojärjestelmä on läheisessä riippuvuussuhteessa alueen korkki-, rauta- ja talvitammimetsiin, luonnonlaitumiin sekä maantieteellisellä alueella yleisesti esiintyvien metsien kuivan paikan kasveista koostuvaan luonnonkasvillisuuteen, jonka yleisimpiä lajeja ovat genista, kistus, kanerva ja takiainen, jotka ovat erittäin tärkeä osa eläinten ravintoa etenkin talvisaikaan.

Tämän perusteella voidaan todeta, että Brava de Lide -rotuinen karja kasvatetaan aina laajaperäisesti (laitumella); eläintiheys on alle 1,4 nautayksikköä hehtaaria kohti. Tämä tuotantotapa on luonnollisella tavalla yhteydessä yksilöityyn maantieteelliseen alueeseen, jolla tilakoko on perinteisesti suuri; myös alueen erityiset maaperä- ja ilmasto-olot mahdollistavat rodun eläinten tyypillisen ruokinnan, joka perustuu luonnonrehuun ja siirtolaiduntamiseen Ribatejon ja Alentejon välillä.

Yksi tärkeimmistä tekijöistä, jotka vaikuttavat ominaisuuksiltaan ainutlaatuisen lihan tuotantoon, on epäilemättä eläinten ruokinta, joka aloitetaan emonmaidolla ennen siirtymistä luonnonlaiduntamiseen, unohtamatta kaikkialla yksilöidyllä maantieteellisellä alueella runsaina esiintyvien, joskin kooltaan ja tiheydeltään vaihtelevien korkki-, rauta- ja talvitammimetsien aluskasvillisuutta.

Brava de Lide -rotuisen nautakarjan kasvatus on läheisessä yhteydessä tähän alueeseen, mistä kertoo tuhatvuotisten perinteisten menetelmien mukaisesti harjoitettu ja tähän päivään saakka säilynyt käytäntö. Carne de Bravo do Ribatejo -naudanliha on myös yksi alueen perinteisistä ruokalajeista.

Carne de Bravo do Ribatejo -naudanliha on olennainen osa Ribatejon gastronomiaa; tunnetuimpia ruokalajeja ovat cozido de carnes bravas (lihapata), rabinhos de toiro bravo (häränhännät) ja espetadinhas de carnes bravas (vartaat).

Carne de Bravo do Ribatejo -naudanlihaa käytetään mitä erilaisimpien alueellisten perinneruokien valmistukseen, ja se on myös edelleen arvostettu ja erittäin kysytty alkupala ja tuote, joka tunnetaan kuluttajien keskuudessa sekä alkuperäalueella että sen ulkopuolella.

Alueella on myös perustettu Toiro Bravon kilta, jonka tavoitteena on edistää tämän Ribatejon alueen vuosituhantista, antiikin kreikkalaisilta, roomalaisilta ja muilta kansoilta periytyvää gastronomista osaamista ja lujittaa ikivanhoja, näihin päiviin asti säilyneitä taitoja, jotka ovat selvästi osa alueen kulttuuriperintöä.

Yhdessä kaikki nämä tekijät vaikuttavat tämän lihan erityislaatuun, jonka ominaispiirteitä ovat erityisesti väri, tyypillinen kudosrasva, joka näkyy välittömästi Brava de Lide -rotuisten nautojen lihasta leikattujen palojen marmoroituneessa pinnassa, sekä samanaikaisesti kiinteä ja murea rakenne.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.gpp.pt/Valor/doc/CE_Carne_Bravo_Ribatejo.pdf

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 17.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 353/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 353/23

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/10

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”DÜSSELDORFER SENF”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0916-04.01.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Düsseldorfer Senf”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 2.6 – | Sinappitahna |
| --- | --- |

Luokka 2.6 –

Sinappitahna

3.2   Kuvaus 1 kohdassa kuvatusta tuotteesta:

Düsseldorfer Senf on ruokien maustamiseen tarkoitettu sellaisenaan käyttövalmis tahna. Se on rakenteeltaan pehmeän kermamainen ja väriltään kevyen vaaleankeltainen. Düsseldorfer Senf -sinapin erityisominaisuus on maun selkeästi havaittava voimakas pistävyys. Düsseldorfer Senf valmistetaan ainoastaan luonnollisista ainesosista lisäämättä säilöntäaineita, mausteita tai aromiaineita.

Aistinvaraisten ominaisuuksien säilymisen varmistamiseksi Düsseldorfer Senf -sinapin vähimmäissäilyvyysaika on ainoastaan 10 kuukautta.

Valmiilla Düsseldorfer Senf -sinapilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| — | kuiva-ainepitoisuus vähintään 22 % |
| --- | --- |

—

kuiva-ainepitoisuus vähintään 22 %

| — | rasvapitoisuus vähintään 8 % |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus vähintään 8 %

| — | pH-arvo < 4,3 |
| --- | --- |

—

pH-arvo < 4,3

| — | lopputuotteen suolapitoisuus < 6 % painosta. |
| --- | --- |

—

lopputuotteen suolapitoisuus < 6 % painosta.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Düsseldorfer Senf -sinapin raaka-aineet ovat ruskeat sinapinsiemenet, suodattamaton väkiviinaetikka, Düsseldorfin erityisen kalkki- ja mineraalipitoinen vesi ja suola.

Düsseldorfer Senf -sinapin muuttumattomana säilyvän perinteisen korkean laadun ja tuoreuden, tuotteen ja sen valmistusalueen välisen yhteyden sekä siitä johtuvien aistinvaraisten ominaisuuksien ja maineen varmistamiseksi valmistukseen on käytettävä yksinomaan maantieteelliseltä alueelta peräisin olevaa Düsseldorfin pohjavettä.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kaikkien tuotantovaiheiden, ts. sinapinsiementen puhdistuksen, seulonnan ja luonnollisen kuivaamisen, ainesosien sekoittamisen maserointia varten, jauhamisen, sinapinsiementen kuorten ja ilman poistamisen sekä kypsytyksen, on tapahduttava maantieteellisellä alueella. Näin varmistetaan Düsseldorfer Senf -sinapin tyypillinen erittäin voimakkaan pistävä maku ja siitä johtuvat aistinvaraiset ominaisuudet, laatu, alueellinen alkuperä, jäljitettävyys sekä valvonta koko tuotantoprosessin ajan.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Kauppakunnostus, ts. täyttäminen tuubeihin, pakkaaminen ja tuubien merkitseminen, on tehtävä maantieteellisellä alueella. Tämä on tarpeen, koska sinappi on pilaantuva tuote, joka voi helposti vahingoittua jalostuksen aikana, minkä vuoksi kypsytyksen on tapahduttava valvotussa lämpötilassa. Varastointilämpötilan säätely ja varastointiaika vaikuttavat ratkaisevasti lopputuotteen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Ainoastaan tuottajayrityksen erikoistuneella henkilöstöllä (paikalliset sinappimestarit) on tarvittava kokemus päättää tuotteen laadun säilymisen kannalta oikeasta täyttöajankohdasta. Sen vuoksi tämän olennaisen ja laadun kannalta ratkaisevan tuotantovaiheen on tapahduttava tuottajan valvonnassa maantieteellisellä alueella.

Näin varmistetaan Düsseldorfer Senf -sinapin tyypillinen erittäin voimakkaan pistävä maku ja siitä johtuvat aistinvaraiset ominaisuudet, laatu, alueellinen alkuperä, jäljitettävyys sekä valvonta koko tuotantoprosessin ajan.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Seuraavilla merkintää ja tunnistamista koskevilla säännöillä voidaan varmistaa kuluttajille sekä tuotantoa ja väärinkäytöksiä valvoville tahoille Düsseldorfer Senf -sinapin alkuperä ja aitous sekä tuotantoeritelmän vaatimusten noudattaminen. Merkinnöillä voidaan taata yhdenmukainen tunnistaminen ja siten varmistaa tuotteen alkuperä ja jäljitettävyys.

Düsseldorfer Senf on aina kaupan pidettäessä yksilöitävä ja varustettava seuraavilla päällysmerkinnöillä:

| — | Düsseldorfer Senf, |
| --- | --- |

—

Düsseldorfer Senf,

| — | Düsseldorfer Senf Scharf, |
| --- | --- |

—

Düsseldorfer Senf Scharf,

| — | Düsseldorfer Senf Extra Scharf, |
| --- | --- |

—

Düsseldorfer Senf Extra Scharf,

| — | Düsseldorfer Senf Stark ja/tai |
| --- | --- |

—

Düsseldorfer Senf Stark ja/tai

| — | Düsseldorfer Senf Extra Stark. |
| --- | --- |

—

Düsseldorfer Senf Extra Stark.

Düsseldorfer Senf -sinapin tuottajaryhmän (Schutzgemeinschaft) jäsenet voivat käyttää jäljempänä esitettyjä vaihtoehtoisia Düsseldorfer Senf -sinapin tuottajaryhmän sanallisia ja kuvallisia tunnuksia; tekstin ”Senfspezialität aus Düsseldorf” kirjasinlaji on Arial/Regular:

| — | Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai |
| --- | --- |

—

Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai

| — | Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja) ja/tai |
| --- | --- |

—

Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja) ja/tai

| — | mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai |
| --- | --- |

—

mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai

| — | mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja) |
| --- | --- |

—

mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja)

Tunnuksen taustaväri vaihtelee. Tunnuksen koko riippuu käyttötarkoituksesta. Nämä merkintäsäännöt koskevat myös elintarvikkeita tai muita tuotteita, joiden ainoana tähän tavaraluokkaan kuuluvana ainesosana käytetään Düsseldorfer Senf -sinappia.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue käsittää osavaltion pääkaupungin (Landeshauptstadt Düsseldorf), ja siitä käytetään nimeä ”Düsseldorf”.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Düsseldorfer Senf kehitettiin maantieteellisellä alueella, jolle on ominaista Düsseldorfin sinappiteollisuuden pitkä perinne. Maantieteellisellä alueella perinteisesti käytetty valmistusmenetelmä poikkeaa muualla Saksassa käytetyistä perinteisistä menetelmistä siltä osin, että Düsseldorfin alueella sinapinsiementen kuoret poistetaan.

Koska Düsseldorf sijaitsee Reinin varrella, siellä käytetty erityinen vedenottojärjestelmä poikkeaa menetelmistä, joita on käytettävä etäämmällä suurista joista sijaitsevilla alueilla. Düsseldorfin vesilaitoksen kaivot sijaitsevat pitkin Reinin rantaa, ja niistä saadaan raakavettä, joka on suurimmaksi osaksi joesta rantapenkereen läpi suodattunutta vettä ja osittain myös maalta peräisin olevaa pohjavettä. Suodos tihkuu maaperään joenuoman keskiosassa. Useamman viikon aikana se valuu hitaasti hiekasta ja sorasta muodostuneen enimmillään 30 metrin paksuisen jokipenkereen kautta kohti rannan läheisyydessä sijaitsevia kaivoja. Sinä aikana vesi puhdistuu luonnollisella tavalla useampia kertoja: sora ja hiekka toimivat mekaanisena suodattimena, joka pidättää sameutta ja epäpuhtauksia aiheuttavia aineksia, minkä lisäksi myös maaperän sisältämät pieneliöt puhdistavat vettä. Lisäksi Düsseldorfin veden makuun vaikuttaa erityisesti maantieteellisen alueen kalkkipitoinen ja runsaasti mineraaleja sisältävä maaperä, joka poikkeaa selvästi muista lähialueista.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Muista perinteisistä saksalaisista sinapeista poiketen Düsseldorfer Senf ei sisällä siemenkuorta; sen valmistukseen käytetään ainoastaan endospermiä. Sen vuoksi Düsseldorfer Senf -sinapin erityisominaisuus on maun selkeästi havaittava voimakas pistävyys.

Düsseldorfer Senf -sinapin maailmanlaajuinen maine alueellisena erikoistuotteena perustuu sen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Vastaavasti sen nauttima makuun, laatuun ja erityisluonteeseen perustuva suuri arvostus on niin ikään tuotteelle tyypillistä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Historiallinen yhteys/Tuotteen syntyhistoria

Düsseldorfer Senf on Düsseldorfissa kehitetty erikoiselintarvike, jolla on erittäin pitkä historiallinen ja alueellinen perinne. Tästä todistaa Düsseldorfin sinappiteollisuuden historia. Kaupunkiin perustettiin Saksan ensimmäinen sinappitehdas vuonna 1726, ja vuonna 1896 siellä toimi kahdeksan sinappitehdasta. Jo vuonna 1826 kaupallisissa tiedotteissa, matkakirjoissa ja kaupunkikuvauksissa kerrottiin Düsseldorfin sinappiteollisuudesta. Vuonna 1920 Düsseldorfin sinappiteollisuudessa alkoi uusi vaihe, kun Lothringenista peräisin oleva yrittäjä Otto Frenzel perusti vuoden lopulla kaupunkiin uuden sinappitehtaan. Hän valmisti erittäin vahvaa ja ennennäkemättömän vaaleaa sinappia, joka sai nimekseen ”Löwensenf” (leijonasinappi) ja jonka tunnuksena oli kaupungin vaakunan innoittamana leijonan pää. Näin vaaleaa sinappia ei siihen mennessä vielä tunnettu Saksassa. Maun voimakas pistävyys ja ainutlaatuinen mausteisuus tekivät Düsseldorfer Senf -sinapin nopeasti tunnetuksi. Frenzelin menestys perustui Düsseldorfer Senf -sinapin ehdottoman puhtauden vaatimukseen. Se valmistettiin ainoastaan laadukkaimmista ainesosista tarkkaa valvontaa noudattaen, eikä valmistukseen käytetty mitään muualta peräisin olevia aineksia.

Vuodesta 1930 Düsseldorfin sinappiteollisuus alkoi valmistaa keskivahvaa Düsseldorfer Tafelsenf -pöytäsinappia. Myös tästä miedommasta ja vähemmän voimakkaasti maustetusta kellanvihreästä, rakenteeltaan pehmeästä ja kiiltävästä düsseldorfilaisesta erikoissinapista tuli nopeasti kuluttajien arvostama tuote sekä Saksassa että ulkomailla.

Jo vuonna 1938 Düsseldorfista vietiin Düsseldorfer Senf -sinappia muualle Eurooppaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Etelä-Amerikkaan, Afrikkaan, Japaniin ja Australiaan.

Luonnollinen yhteys/Ympäristö

Düsseldorfer Senf -sinapin maantieteellisen tuotantoalueen ja aistinvaraisten ominaisuuksien välillä on luonnollinen yhteys. Valmistukseen käytetty Düsseldorfin vesi, joka on suhteessa suurin düsseldorfilaisen sinapin ainesosa, on Reinistä tihkunutta vettä, joka hiekasta ja sorasta muodostuneen enimmillään 30 metrin paksuisen jokipenkereen kautta kuljettuaan on erityisen kalkki- ja mineraalipitoista. Tämä puolestaan vaikuttaa Düsseldorfer Senf -sinapin erityiseen makuun, samoin kuin suodattamaton väkiviinaetikka.

Nykyinen yhteys/Tuotteen maine

Düsseldorfer Senf tunnetaan yhä arvostettuna alueellisena erityistuotteena sekä paikallisten että kauempaa tulevien kuluttajien keskuudessa. Maineesta kertoo kuluttajilta saatu runsas palaute, ja Düsseldorfer Senf on saavuttanut tunnustetun aseman markkinoilla.

Maine perustuu erityisesti Düsseldorfer Senf -sinapin pitkään tuotantohistoriaan Düsseldorfissa sekä sen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Düsseldorfin sinappiteollisuuden pitkän ja hyvin tunnetun historian vuoksi kaupunkia kutsutaankin usein ”sinappikaupungiksi”.

Düsseldorfin erikoissinappien arvostus on niin suurta, että kaupungissa on sinappimuseo, ja kaupungin pitkästä sinapinvalmistusperinteestä todistavat myös lukuisat valokuvat sekä erilaiset julkaisut ja lehtiartikkelit, joissa kerrotaan düsseldorfilaisista sinapeista ennen ja nyt.

Düsseldorfer Senf on erottamaton osa kaupungin historiaa ja ruokakulttuuria. Vanhankaupungin olutravintoloiden ruokalistalta löytyvät esimerkiksi perinteinen düsseldorfilainen sinappipaahtopaisti, joka on paikallisella sinapilla siveltyä ja uunissa paistettua välikyljystä. Myös juustoviipaleen ja düsseldorfilaisen sinapin kanssa nautittava ruisleipä (Röggelchen) kuuluu paikalliseen ruokakulttuuriin.

Taloudellinen yhteys/Merkitys

Düsseldorfer Senf -sinapin taloudellinen merkitys Düsseldorfille on edelleen huomattava. Düsseldorfin sinapin suosiosta kertovat selkeästi erittäin hyvät myyntiluvut yksilöidyn maantieteellisen alueen, Saksan ja muun maailman elintarvikkeiden vähittäiskaupassa, lihakaupoissa ja ravintoloissa. Düsseldorfin maantieteellisellä alueella tuotetaan arviolta noin 3 760 tonnia Düsseldorfer Senf -sinappia vuodessa.

Yhteys valmistukseen/Aistinvaraisten ominaisuuksien laatu

Jo lähes 90 vuoden ajan alueelliset tuottajat valmistavat Düsseldorfer Senf -sinappia Düsseldorfissa kehitetyn valmistusmenetelmän mukaan. Sukupolvelta toiselle siirtynyt osaaminen, asiantuntemus ja kokemus takaavat Düsseldorfer senf -sinapin aistinvaraiset ominaisuudet, jotka ovat läheisessä yhteydessä maantieteelliseen alueeseen.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Markenblatt, nide 27, 8 päivänä heinäkuuta 2011, osa 7c, s. 13525

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/28500

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---