# Europeiska unionens C 363/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.363.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 363 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången23 november 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.363.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 363

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången23 november 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 363/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 363/02 | Statligt stöd – Beslut om att föreslå lämpliga åtgärder enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget och den berörda medlemsstaten har godkänt åtgärderna (
  2
  ) | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 363/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2012/C 363/02

Statligt stöd – Beslut om att föreslå lämpliga åtgärder enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget och den berörda medlemsstaten har godkänt åtgärderna (
  2
  )

2

3

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2012/C 363/03 | Förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt | 4 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 363/04 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2012/C 363/05 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  2
  ) | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2012/C 363/03

Förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt

4

Europeiska kommissionen

2012/C 363/04

Eurons växelkurs

5

2012/C 363/05

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  2
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2

6

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 363/06 | Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2012/C 363/07 | Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG: förlängning av tidsfristen – Ansökan från en upphandlande enhet | 15 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 363/06

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

8

2012/C 363/07

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG: förlängning av tidsfristen – Ansökan från en upphandlande enhet

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget |
| | (2)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget

1

(2)   Text av betydelse för EES

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2012/C 363/01

| Datum för antagande av beslutet | 31.7.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.33508 (11/N) |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion |
| Rättslig grund | Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.
  § 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.
  § 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | Nordic Sugar A/S |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Reducerad skattesats |
| Budget | | Total budget: 17 DKK (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

31.7.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.33508 (11/N)

Medlemsstat

Danmark

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion

Rättslig grund

Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.

§ 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.

§ 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Nordic Sugar A/S

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Reducerad skattesats

Budget

Total budget: 17 DKK (i miljoner)

| | Årlig budget: 1,70 DKK (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 1,70 DKK (i miljoner)

Stödnivå

80 %

Varaktighet

till den 31.12.2021

Ekonomisk sektor

Sockertillverkning

Den beviljande myndighetens namn och adress

| SKAT |
| --- |
| Østbanegade 123 |
| 2860 |
| DANMARK |

SKAT

Østbanegade 123

2860

DANMARK

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/3

---

Statligt stöd – Beslut om att föreslå lämpliga åtgärder enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget och den berörda medlemsstaten har godkänt åtgärderna

(Text av betydelse för EES)

2012/C 363/02

| Datum för antagande av beslutet | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Stöd nr | SA.18879 (E 6/06) |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI) |
| Rättslig grund | Voluntary Health Insurance Act 1957 |
| Typ av åtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Försäkring |
| Stödform | Garanti |
| Budget | — |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Till och med den 31.12.2013 |
| Ekonomiska sektorer | Tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Irish Government |
| Hawkins Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dohc.ie |

Datum för antagande av beslutet

25.7.2012

Stöd nr

SA.18879 (E 6/06)

Medlemsstat

Irland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI)

Rättslig grund

Voluntary Health Insurance Act 1957

Typ av åtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Försäkring

Stödform

Garanti

Budget

—

Stödnivå

—

Varaktighet

Till och med den 31.12.2013

Ekonomiska sektorer

Tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Irish Government

Hawkins Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.dohc.ie

Övriga upplysningar

Irlands godkännande av kommissionens förslag till lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 108.1 i EUF-fördraget och artiklarna 18 och 19 i förordning (EG) nr 659/1999 (1)

Kommissionen beslutade att föreslå lämpliga åtgärder för Irland i förhållande till den obegränsade garantin till förmån för nämnden för privata vårdförsäkringar (Voluntary Health Insurance Board). Irland avgav skriftligen sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna lämpliga åtgärderna.

I enlighet med artikel 19.1 i förordning (EG) nr 659/1999 noterar kommissionen härmed Irlands ovillkorliga och uttryckliga samtycke till de lämpliga åtgärder som den har föreslagit.

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (numera artikel 88) i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/4

---

Förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt

2012/C 363/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1081/2010 av den 24 november 2010 (2), särskilt artikel 37, och

av följande skäl:

| — | Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3). |
| --- | --- |

—

Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3).

| — | Den 19 september 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012. |
| --- | --- |

—

Den 19 september 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 5 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 antogs den 20 november 2012.

Texten i sin helhet finns på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, med rättelser i EGT L 25, 30.1.2003, s. 43 och i EUT L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUT L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUT L 56, 29.2.2012, med rättelse i EUT L 79, 19.3.2012.

3

---

Europeiska kommissionen

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/5

---

Eurons växelkurs (1)

22 november 2012

2012/C 363/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2893 |
| JPY | japansk yen | 106,42 |
| DKK | dansk krona | 7,4577 |
| GBP | pund sterling | 0,80770 |
| SEK | svensk krona | 8,6065 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2045 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,3250 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,422 |
| HUF | ungersk forint | 279,06 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6962 |
| PLN | polsk zloty | 4,1092 |
| RON | rumänsk leu | 4,5323 |
| TRY | turkisk lira | 2,3194 |
| AUD | australisk dollar | 1,2420 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2841 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,9934 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5809 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5795 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 399,76 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,5363 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0349 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5535 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 423,85 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9465 |
| PHP | filippinsk peso | 53,012 |
| RUB | rysk rubel | 40,1520 |
| THB | thailändsk baht | 39,582 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6959 |
| MXN | mexikansk peso | 16,7523 |
| INR | indisk rupie | 71,0958 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2893

JPY

japansk yen

106,42

DKK

dansk krona

7,4577

GBP

pund sterling

0,80770

SEK

svensk krona

8,6065

CHF

schweizisk franc

1,2045

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,3250

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,422

HUF

ungersk forint

279,06

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6962

PLN

polsk zloty

4,1092

RON

rumänsk leu

4,5323

TRY

turkisk lira

2,3194

AUD

australisk dollar

1,2420

CAD

kanadensisk dollar

1,2841

HKD

Hongkongdollar

9,9934

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5809

SGD

singaporiansk dollar

1,5795

KRW

sydkoreansk won

1 399,76

ZAR

sydafrikansk rand

11,5363

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0349

HRK

kroatisk kuna

7,5535

IDR

indonesisk rupiah

12 423,85

MYR

malaysisk ringgit

3,9465

PHP

filippinsk peso

53,012

RUB

rysk rubel

40,1520

THB

thailändsk baht

39,582

BRL

brasiliansk real

2,6959

MXN

mexikansk peso

16,7523

INR

indisk rupie

71,0958

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/6

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2012/C 363/05

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| Cenelec | EN 50581:2012
  Teknisk dokumentation för bedömning av elektriska och elektroniska produkter med avseende på begränsning av farliga ämnen | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden (samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

(1)

(2)

(3)

(4)

Cenelec

EN 50581:2012

Teknisk dokumentation för bedömning av elektriska och elektroniska produkter med avseende på begränsning av farliga ämnen

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG, ändrat genom direktiv 98/48/EG. |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG, ändrat genom direktiv 98/48/EG.

| — | Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europeiskt standardi se ringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/8

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 363/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM REGISTRERING AV EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 509/2006

”BASTERDSUIKER”/”BASTERDSUICKER”/”BASTERDSUIJCKER”/”BASTERDSUIJKER”/”BASTERD”/”BASTARDSUIKER”/”BASTARDSUICKER”/”BASTARDSUIJCKER”/”BASTARDSUIJKER”/”BASTARD”/”BASTERT”/”BASTERTSUIKER”

EG-nr: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1.   Den ansökande gruppens namn och adress:

| Namn: | Suikerstichting Nederland |
| --- | --- |
| Adress: | Amsterdamsestraatweg 39a |
| 3744 MA Baarn |
| NEDERLAND |

Namn:

Suikerstichting Nederland

Adress:

Amsterdamsestraatweg 39a

3744 MA Baarn

NEDERLAND

Tfn

+31 355433455

Fax

+31 355426626

E-post:

info@suikerstichting.nl

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Nederländerna

3.   Produktspecifikation:

3.1   Benämning(ar) som ska registreras (artikel 2 i förordning (EG) nr 1216/2007):

”Basterdsuiker”/”Basterdsuicker”/”Basterdsuijcker”/”Basterdsuijker”/”Basterd”/”Bastardsuiker”/”Bastardsuicker”/”Bastardsuijcker”/”Bastardsuijker”/”Bastard”/”Bastert”/”Bastertsuiker”

När produkten saluförs ska benämningen anges på etiketten på nederländska. På andra officiella språk får etiketten innehålla angivelsen ”framställt på traditionellt nederländskt sätt”.

3.2   Ange om benämningen:

| ☒ | Har en särart i sig |
| --- | --- |
|  | Uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet |

☒

Har en särart i sig



Uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Produkten har haft denna benämning sedan urminnes tider. ”Basterdsuiker” var tidigare en biprodukt – en oäkta kvalitet – av vitsocker. I sockerlagen från 1924 anges att ”Basterd är en biprodukt från raffinaderierna, dvs. från kristalliseringen av den sirap som bildas när sockertopparna formas”. Det finns inga andra produkter med samma benämning eller liknande produkter med en liknande benämning.

3.3   Om registrering med förbehåll önskas enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 509/2006:

| ☒ | Registrering av benämningen med förbehåll |
| --- | --- |
|  | Registrering av benämningen utan förbehåll |

☒

Registrering av benämningen med förbehåll



Registrering av benämningen utan förbehåll

3.4   Produkttyp:

| Klass 2.3. | Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk |
| --- | --- |

Klass 2.3.

Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk

3.5   Beskrivning av den jordbruksprodukt eller det livsmedel som benämningen under punkt 3.1 avser (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1216/2007):

”Basterdsuiker” består av ljusa till mörka solida kristaller med söt smak (se även 3.7) och mycket söt doft. Beroende på typen av ”basterdsuiker” är smaken och doften mer eller mindre karamellaktiga. Produktens låga fukthalt gör att den är relativt torr och har förhållandevis lång hållbarhet. Invertsocker tillsätts alltid till ”basterdsuiker”, ibland tillsammans med sockersirap och/eller sockerkulör, vilket ger produkten följande specifika egenskaper:

Fysiska egenskaper

Vid framställning av ”basterdsuiker” utgår man från fint strösocker.

Strösocker kan vara fint eller grovt beroende på kristalliseringstiden. För att få rätt kristallstorlek används siktar. Endast fint socker med en viss kristallstorlek lämpar sig för framställning av ”basterdsuiker”:

| | Kristallstorlek |
| --- | --- |
| Vitt ”basterdsuiker” | 0,2–0,4 mm |
| Ljust/gult ”basterdsuiker” | 0,2–0,4 mm |
| Mörkt/brunt ”basterdsuiker” | 0,5–0,9 mm |

Kristallstorlek

Vitt ”basterdsuiker”

0,2–0,4 mm

Ljust/gult ”basterdsuiker”

0,2–0,4 mm

Mörkt/brunt ”basterdsuiker”

0,5–0,9 mm

”Basterdsuiker” har lös, smulig struktur på grund av den högre fukthalten (som beror på tillsatsen av invertsocker).

Kemiska egenskaper

Den fina kristallstorleken gör att ”basterdsuiker” är lättlösligt och därmed har unika bakegenskaper. Sockerhalten (sackaros) i ”basterdsuiker” bör vara minst 90 % av torrsubstansen.

Dessutom tillsätts invertsockersirap, som görs av strösocker. Sackarosen hydrolyseras med hjälp av syror eller enzymer, varvid glukos- och fruktosmolekyler (invertsocker) bildas.

Invertsockerhalten i den färdiga produkten bör vara minst 0,5 %, vilket betyder att fukthalten (minst 0,5 % och högst 2 %) också är högre än i strösocker.

Askhalten i ”basterdsuiker” får inte överstiga 2,5 % av torrsubstansen.

Organoleptiska egenskaper

”Basterdsuiker” är inte riktigt lika sött som strösocker, eftersom det har lägre sackaroshalt (minst 90 % av torrsubstansen). Smaken är dock inte mindre söt eftersom det är snabblösligt och innehåller invertsockersirap. Fruktosen och glukosen (invertsockret) i ”basterdsuiker” ger det en söt smak med en annan smakprofil eftersom sötman utvecklas snabbare (smaken känns snabbare) och snabbare ökar i intensitet. Det har därför inte lika lång eftersmak som vanligt strösocker.

Vissa typer av ”basterdsuiker” (ljust/gult och mörkt/brunt ”basterdsuiker”) har karamellaktig smak. Den lilla mängden sirap i mörkt/brunt ”basterdsuiker” ger det en något salt smak.

3.6   Beskrivning av produktionsmetoden för den jordbruksprodukt eller det livsmedel som benämningen under punkt 3.1 avser (artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1216/2007):

Sirapen är förblandad. En särskild typ av sirap används för varje typ av ”basterdsuiker”, och det finns alltså tre sirapstyper:

| | Invertsockersirap | Sockersirap | Sockerkulör |
| --- | --- | --- | --- |
| Vitt ”basterdsuiker” | x | | |
| Ljust/gult ”basterdsuiker” | x | | x |
| Mörkt/brunt ”basterdsuiker” | x | x | x |

Invertsockersirap

Sockersirap

Sockerkulör

Vitt ”basterdsuiker”

x

Ljust/gult ”basterdsuiker”

x

x

Mörkt/brunt ”basterdsuiker”

x

x

x

Råvaran för invertsockersirap (flytande sockerlösning) framställs genom att socker löses i vatten i en lösningstank vid 90 °C.

Flytande invertsockersirap framställs sedan genom att syra (t.ex. citronsyra) tillsätts till den flytande sockerlösningen och blandningen värms upp. När rätt grad av inversion uppnåtts tillsätts natriumhydroxid för att stoppa inversionsprocessen. Invertsockersirapen kyls sedan ned till omkring 45 °C. Denna produkt kan användas för framställning av vitt ”basterdsuiker”. Sockerkulör och/eller sockersirap får också tillsättas beroende på receptet. Efter blandning lämpar sig sirapen då för framställning av ljust/gult ”basterdsuiker” och mörkt/brunt ”basterdsuiker”.

Det första steget är att välja ett lämpligt recept. Strösocker med typisk kristallstorlek (i genomsnitt mellan 0,5 mm och 1,5 mm) mals/siktas, vilket ger finare kristaller som till slut bör ha den typiska storleken (se tabellen i punkt 3.5). Detta görs i kvarnar och/eller med siktutrustning.

Sockret hälls sedan upp. Beroende på vilket recept som valts tillsätts rätt sockermängd automatiskt i skruvblandaren eller mixern. Sirapen pumpas in i mättanken, som fylls automatiskt. Rätt mängd sirap för respektive recept tillsätts i skruvblandaren eller mixern. Om en skruvblandare används blandas sockret och sirapen vid en viss hastighet (som anges i receptet), beroende på skruvens storlek. Flödeshastigheten för sockret och sirapen och skruvens längd samordnas på så sätt att en homogen massa med de önskade egenskaperna (se tabellen i punkt 3.9) åstadkoms vid skruvens ände. Om en mixer används pågår blandningen tills en homogen massa med de önskade egenskaperna (se tabellen i punkt 3.9) åstadkoms.

3.7   Ange särdrag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet (artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1216/2007):

De särdrag som kännetecknar ”basterdsuiker” har sin grund i att det är ett kvalitetssocker som skiljer sig avsevärt från andra sockertyper, t.ex. vitt strösocker och rårörsocker.

Invertsockerhalten i ”basterdsuiker” ger det en unik sammansättning och ett antal särskilda egenskaper.

Brunfärgning

”Basterdsuiker” innehåller en viss mängd invertsocker (se tabellen i punkt 3.9). Invertsocker består av lika delar glukos och fruktos, som är reducerande sockerarter. Det betyder att de, när de kombineras med vissa aminosyror (som förekommer i proteiner), reagerar (Maillard-reaktion) vid uppvärmning och bildar kondensationsprodukter under inflytande av fukt. Vid Maillard-reaktionen frigörs koldioxid och det bildas mörkfärgade föreningar (melanoider). Vid gräddning får bageriprodukten därför brun färg.

Mängden invertsocker i ”basterdsuiker” gör att denna reaktion sker vid lägre temperatur än för strösocker, och bageriprodukter som innehåller ”basterdsuiker” blir därför bruna snabbare än om de bakats med andra sockertyper. När en produkt som bakas med ”basterdsuiker” är färdiggräddad har den brun färg. Produkter som bakas med andra sockertyper kan vara mycket bleka trots att de är färdiggräddade. Graden av brunfärgning beror på vilken typ av ”basterdsuiker” som används. Vitt ”basterdsuiker” ger den ljusast bruna färgen, och mörkt/brunt den djupaste.

Smak

Under Maillard-reaktionen frigörs inte bara koldioxid och mörkfärgade föreningar utan även smakkomponenter. De ger bageriprodukter som innehåller ”basterdsuiker” en karakteristisk söt smak som skiljer sig från den de skulle ha fått om andra sockertyper använts. Maillard-reaktionen ger varje produkt sin egen uppsättning smakkomponenter, som avgör produktens arom. De karakteristiska smakkomponenterna leder tanken till mandel, karamell och honung. Den karamellaktiga smaken är mer eller mindre tydlig beroende på vilken typ av ”basterdsuiker” som används.

Färskhet

En annan egenskap hos invertsocker är dess fuktabsorberande och fuktbindande effekt. Produkter där vätska binds (behålls) håller sig mjuka och saftiga längre och torkar inte ut.

De mörkfärgade föreningarna (melanoider) fungerar dessutom som en antioxidant i feta bageriprodukter och hindrar fettet från att härskna, vilket gör att produkten får längre hållbarhet.

Dessa två egenskaper gör att en produkt som innehåller ”basterdsuiker” håller sig färsk längre än en produkt som framställts med andra sockertyper.

Löslighet

Eftersom kristallerna i ”basterdsuiker” är små löser det sig snabbare i en deg än strösocker, särskilt i feta degar som inte innehåller så mycket vatten. ”Basterdsuiker” smälter i den fukt som finns i produkten och ökar därmed degens fukthalt. (Ju färre solida sockerkristaller som finns kvar i degen, desto högre halt av upplöst, flytande socker.) Det gör degen smidigare och lättare att baka ut, och bageriprodukter som innehåller ”basterdsuiker” blir därför finare och mindre smuliga (mjukare) än om annat socker använts.

3.8   Traditionella drag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet (artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1216/2007):

Ansökan om registrering utgår från att ”basterdsuiker” kännetecknas av en traditionell produktionsmetod och en traditionell sammansättning.

Traditionell produktionsmetod

Till en början (i början av 1600-talet) framställdes ”basterdsuiker” för hand, men sedan ett århundrade tillbaka framställs det industriellt. Den industriella produktionsmetoden har förblivit oförändrad under den tiden, även om produktionsprocessen har förbättrats, rationaliserats och mekaniserats ytterligare. Fabrikerna (som grundades i början av 1900-talet, alla kring 1910) är fortfarande i drift. De har moderniserats i och med att tekniken gått framåt.

1600-, 1700- och 1800-talen

”Basterdsuiker” är en sockerkvalitet som traditionellt varit en biprodukt från sockerframställning. Det var den första sockertyp som erhölls vid produktionsprocessen som inte längre uppfyllde specifikationerna för vitsocker. Bestämmelserna i punktskattelagen innebar att ”basterdsuiker” var mycket billigare. Den tidens konditorer använde givetvis sina pengar klokt, och de förbluffades över att detta billigare (oäkta) socker gav ett mycket bättre slutresultat.

I De Suikerraffinadeur (Sockerraffinören) av J. H. Reisig från 1783 beskrivs hur ”basterden” framställdes. Mörk sockersirap hälldes i koniska formar och fick sedan torka. Efter två till tre dagar täcktes topparna för att få bort kvarvarande sirap. Det gjordes genom att vatten långsamt hälldes över topparna. För att hindra vattnet från att lösa upp den hårda basen täcktes formen med ett lager piplera som vattnet långsamt sipprade igenom. Det kvarvarande lagret av torr lera avlägsnades från toppen och processen upprepades tills topparna var felfria. En topp ”basterdsuiker” innehöll alla tre färgerna, eftersom metoden fick sirapen att sjunka till formens botten, dvs. sockertoppens topp. Sockret hyvlades sedan från toppen i satser och sorterades, från konens bas till toppen, i ”basterdsuiker” av typerna vitt, medelvärdigt och ordinärt. Mängden sirap och sackaroshalten i ”basterdsuiker” varierade mellan typerna (sukroshalten var dock lägre än i strösocker). Det finns än i dag tre typer av ”basterdsuiker”, nämligen vitt, gult/ljust (den medelvärdiga typen) och mörkt/brunt.

Slutet av 1800-talet och 1900-talet

Den unika kombinationen av strösocker och sirap och/eller sockerkulör, med de unika bakegenskaper den medförde, gjorde ”basterdsuiker” till en oundgänglig ingrediens för bagare och konditorer. Bakegenskaperna (se punkt 3.7) hos ”basterdsuiker” är grunden för en högkvalitativ produkt. Produkter som bakas med ”basterdsuiker” utmärker sig genom den bruna färgen, smaken, strukturen och den längre hållbarheten.

Eftersom den tekniska utvecklingen innebar att betsockerfabriker framställde mindre och mindre ”basterdsuiker” (som en biprodukt) började fabrikerna att specialframställa alla tre typerna (på beställning) för att möta den fortsatta efterfrågan på en produkt bestående av strösocker med visst innehåll av sirap. Metoden för framställning av ”basterdsuiker” har i princip varit oförändrad sedan slutet av 1800-talet.

Översikt över produktionsmetoden när fabrikerna grundades och den nuvarande metoden:

| Produktionsmetod (se punkt 3.6) | Då (ca 100 år sedan) | Nu |
| --- | --- | --- |
| Syra tillsätts till en flytande sockerlösning | x | x |
| Uppvärmning | x | x |
| Inversionsprocessen stoppas genom tillsats av natriumhydroxid | x | x |
| Nedkylning | x | x |
| Sockerkulör och/eller sockersirap tillsätts när receptet kräver det | x | x |
| Invertsockersirapen blandas | x | x |
| Strösockret mals/siktas till typisk kristallstorlek | x | x |
| Sirap tillsätts till strösockret i den mängd som receptet kräver | x | x |
| Blandning till en homogen massa | x | x |

Produktionsmetod (se punkt 3.6)

Då (ca 100 år sedan)

Nu

Syra tillsätts till en flytande sockerlösning

x

x

Uppvärmning

x

x

Inversionsprocessen stoppas genom tillsats av natriumhydroxid

x

x

Nedkylning

x

x

Sockerkulör och/eller sockersirap tillsätts när receptet kräver det

x

x

Invertsockersirapen blandas

x

x

Strösockret mals/siktas till typisk kristallstorlek

x

x

Sirap tillsätts till strösockret i den mängd som receptet kräver

x

x

Blandning till en homogen massa

x

x

Produktionsprocessen har förbättrats, rationaliserats och mekaniserats ytterligare. Fabrikerna (som grundades i början av 1900-talet, alla kring 1910) är fortfarande i drift. De har moderniserats i och med att tekniken gått framåt.

Traditionell sammansättning

”Basterdsuiker” består traditionellt av strösocker samt sirap och/eller sockerkulör. De tre typerna (vitt, ljust/gult och mörkt/brunt ”basterdsuiker”) förekom redan innan produktionsprocessen industrialiserades. Industrialiseringen har inte medfört några betydande ändringar av sammansättningen.

Dagens ”basterdsuiker”, för vilket kraven beskrivs i punkt 3.9, har samma sammansättning som i början av 1900-talet.

I sockerlagen från 1924 beskrivs denna sammansättning som strösocker, vanligen gult eller brunaktigt som en följd av sirapsinnehållet. I socker- och sirapsförordningen (handelsvarulagen) från 1977 beskrivs sammansättningen närmare som vitt, ljust/gult eller brunt/mörkt ”basterdsuiker”, beroende på färgen. Den lägsta sockerhalten var 90 % och den lägsta invertsockerhalten 0,5 %. Den högsta askhalten var 2,5 % av torrsubstansen. Sedan den 12 juli 2004 finns det inte längre några särskilda nationella regler för ”basterdsuiker”.

Den ovan beskrivna sammansättningen hos ”basterdsuiker” har i princip inte förändrats och överensstämmer med kraven på sammansättningen hos dagens ”basterdsuiker” enligt punkt 3.9.

”Basterdsuiker” har nu blivit en välkänd produkt för flera generationers hushåll och uppskattas inte bara för sina bakegenskaper. Den behagliga, söta smaken har gjort att det kommit att användas som en aromatisk, söt smaksättare på bröd, i gröt och i pannkakor. Den något högre temperaturen i gröt och pannkakor frigör smaken och aromen i ”basterdsuiker”. I Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool (Kokboken från Amsterdams hushållsskola) av C.J. Wannée, 6:e upplagan från 1910, nämns ”basterdsuiker” ofta som tillbehör. ”Traditionella” nederländska recept var inte alltid så smakrika, och en maträtt fick bättre smak om den serverades med ”basterdsuiker”. Den internationella gastronomins intåg och de ändrade matvanorna har lett till att ”basterdsuiker” i allt mindre utsträckning används som en självständig produkt i dagens hushåll.

Traditionellt finns det tre olika typer av ”basterdsuiker”. Vitt, ljust/gult eller mörkt/brunt ”basterdsuiker” används beroende på bakegenskaperna och det resultat som önskas (se egenskaperna i punkt 3.7). Detta avgör smaken och graden av brunfärgning. Vitt ”basterdsuiker” ger mer neutral smak och ljusare färg. Ju mörkare ”basterdsuiker” som används, desto starkare och mer karamellaktig smak och brunare färg.

3.9   Minimikrav och förfarande för kontroll av särarten (artikel 4 i förordning (EG) nr 1216/2007):

Särdragen hos ”basterdsuiker” kan testas med utgångspunkt i följande mätbara minimikrav. I varje produktionsparti (under varje produktionsomgång) kontrollerar producenten följande:

| | Invertsockerhalt i färdig produkt | Färg |
| --- | --- | --- |
| Vitt ”basterdsuiker” | 0,5–1,6 % | 10–200 IU |
| Ljust/gult ”basterdsuiker” | 1,5–2,5 % | 5 000–8 000 IU |
| Mörkt/brunt ”basterdsuiker” | 1,0–3,0 % | 15 000–30 000 IU |

Invertsockerhalt i färdig produkt

Färg

Vitt ”basterdsuiker”

0,5–1,6 %

10–200 IU

Ljust/gult ”basterdsuiker”

1,5–2,5 %

5 000–8 000 IU

Mörkt/brunt ”basterdsuiker”

1,0–3,0 %

15 000–30 000 IU

Den senaste ICUMSA-metoden används för att mäta invertsockerhalt och färg.

ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) är en global organisation som samordnar verksamheten i mer än 30 medlemsländers nationella organ för sockeranalys. Det är ett indirekt mått på sockrets renhet, som har ett direkt samband med färgen: ju lägre antal ICUMSA-enheter (ICUMSA Units – IU), desto vitare (och renare) socker.

Den nederländska myndigheten för livsmedels- och konsumentproduktsäkerhet (VWA) verifierar detta genom kontrolltillsyn. VWA gör årliga administrativa stickkontroller hos producenter genom att kontrollera de lagrade uppgifterna om invertsockerhalt och färg hos den färdiga produkten (som mäts av producenten för varje produktionsparti och lagras digitalt).

4.   Myndigheter eller organ som kontrollerar att produktspecifikationen följs:

4.1   Namn och adress:

| Namn: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Adress: | Catharijnesingel 59 |
| 3511 GG Utrecht |
| NEDERLAND |

Namn:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Adress:

Catharijnesingel 59

3511 GG Utrecht

NEDERLAND

Tfn

+31 882233333

E-post:

info@vwa.nl

| ☒ Offentligt |  Privat |
| --- | --- |

☒ Offentligt

 Privat

4.2   Myndighetens eller organets specifika uppgifter:

Den nederländska myndigheten för livsmedels- och konsumentproduktsäkerhet ansvarar för att kontrollera att de krav som anges i produktspecifikationen för ”Basterdsuiker” följs.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 23.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/15

---

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG: förlängning av tidsfristen

Ansökan från en upphandlande enhet

2012/C 363/07

Den 3 oktober 2012 tog kommissionen emot en ansökan enligt artikel 30.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet) (1).

Ansökan har lämnats in av Magyar Posta och berör inrikes paketlogistiktjänster i Ungern. Ansökan var föremål för ett meddelande som offentliggjordes i EUT C 313 av den 17 oktober 2012, s. 14. Den ursprungliga tidsfristen löper ut den 4 januari 2013.

Med hänsyn till att kommissionens avdelningar behöver inhämta och analysera ytterligare uppgifter förlängs i enlighet med artikel 30.6 andra meningen kommissionens tidsfrist för att fatta ett beslut om denna ansökan med tre månader.

Den slutliga tidsfristen löper således ut den 4 april 2013.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

---