# Jurnalul Oficial C 367/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.367.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 367 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5527 noiembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.367.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 367

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5527 noiembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 367/01 | Comunicarea Comisiei de notificare a statelor membre cu privire la anumite deficiențe în respectarea cerințelor Convenției STCW de către sistemul de formare și de atestare a navigatorilor din Filipine (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 367/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  ) | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 367/01

Comunicarea Comisiei de notificare a statelor membre cu privire la anumite deficiențe în respectarea cerințelor Convenției STCW de către sistemul de formare și de atestare a navigatorilor din Filipine (
  1
  )

1

1

2012/C 367/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 367/03 | Rata de schimb a monedei euro | 5 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 367/03

Rata de schimb a monedei euro

5

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 367/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 367/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 7 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 367/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 8 |
| 2012/C 367/07 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 13 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2012/C 367/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

6

2012/C 367/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

7

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 367/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

8

2012/C 367/07

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

13

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2012/C 367/08 | Rectificare la Catalog comun al soiurilor de plante agricole – Al treilea supliment la cea de a 30-a ediție completă (JO C 102 A, 5.4.2012) | 18 |

Rectificări

2012/C 367/08

Rectificare la Catalog comun al soiurilor de plante agricole – Al treilea supliment la cea de a 30-a ediție completă (JO C 102 A, 5.4.2012)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/1

---

Comunicarea Comisiei de notificare a statelor membre cu privire la anumite deficiențe în respectarea cerințelor Convenției STCW de către sistemul de formare și de atestare a navigatorilor din Filipine

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 367/01

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (1), în special articolul 20 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regula I/10 a Convenției Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru navigatori (denumit „Convenția STCW”) din 1978, astfel cum a fost revizuită în 1995, statele semnatare pot recunoaște, prin aprobare, atestatele de competență și de aptitudini acordate căpitanilor și ofițerilor de pe navele-cisternă pentru transportul produselor petroliere, chimice și al gazelor care au fost eliberate de un alt stat semnatar, cu condiția ca partea care acordă recunoașterea să se asigure că partea care emite atestatele recunoscute respectă prevederile convenției. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regula I/10 a Convenției Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru navigatori (denumit „Convenția STCW”) din 1978, astfel cum a fost revizuită în 1995, statele semnatare pot recunoaște, prin aprobare, atestatele de competență și de aptitudini acordate căpitanilor și ofițerilor de pe navele-cisternă pentru transportul produselor petroliere, chimice și al gazelor care au fost eliberate de un alt stat semnatar, cu condiția ca partea care acordă recunoașterea să se asigure că partea care emite atestatele recunoscute respectă prevederile convenției.

| (2) | În temeiul dreptului Uniunii Europene, recunoașterea atestatelor emise de țări terțe în sensul aplicării Convenției STCW se acordă la nivelul Uniunii. În fapt, în conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să aprobe atestatele navigatorilor eliberate de o țară terță, menționate mai sus, doar dacă țara respectivă a fost recunoscută printr-o decizie a Comisiei, în conformitate cu o procedură prevăzută în aceeași directivă. Decizia Comisiei este luată în urma evaluării respectării cerințelor Convenției STCW de către sistemul educațional, de formare și de atestare din țara terță respectivă. Această evaluare se bazează pe informațiile colectate și pe inspecțiile efectuate de Comisie, asistată de Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul dreptului Uniunii Europene, recunoașterea atestatelor emise de țări terțe în sensul aplicării Convenției STCW se acordă la nivelul Uniunii. În fapt, în conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să aprobe atestatele navigatorilor eliberate de o țară terță, menționate mai sus, doar dacă țara respectivă a fost recunoscută printr-o decizie a Comisiei, în conformitate cu o procedură prevăzută în aceeași directivă. Decizia Comisiei este luată în urma evaluării respectării cerințelor Convenției STCW de către sistemul educațional, de formare și de atestare din țara terță respectivă. Această evaluare se bazează pe informațiile colectate și pe inspecțiile efectuate de Comisie, asistată de Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA).

| (3) | În temeiul regimului anterior, instituit prin Directiva 2001/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (2), statele membre puteau recunoaște țări terțe în sensul aplicării Convenției STCW pe o bază pur bilaterală, iar aceste recunoașteri, care sunt încă valabile în conformitate cu articolul 19 alineatul (5) din Directiva 2008/106/CE, au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În cadrul respectivului regim, Belgia, Danemarca, Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Regatul Unit și Suedia au recunoscut anumite tipuri de atestate eliberate de Filipine (3). Aceste recunoașteri pot fi utilizate de toate statele membre. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul regimului anterior, instituit prin Directiva 2001/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (2), statele membre puteau recunoaște țări terțe în sensul aplicării Convenției STCW pe o bază pur bilaterală, iar aceste recunoașteri, care sunt încă valabile în conformitate cu articolul 19 alineatul (5) din Directiva 2008/106/CE, au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În cadrul respectivului regim, Belgia, Danemarca, Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Regatul Unit și Suedia au recunoscut anumite tipuri de atestate eliberate de Filipine (3). Aceste recunoașteri pot fi utilizate de toate statele membre.

| (4) | În conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2008/106/CE, toate țările terțe recunoscute (în temeiul fostului sau actualului regim) trebuie să fie reevaluate cel puțin o dată la cinci ani, pentru a se verifica dacă ele continuă să respecte criteriile relevante stabilite în anexa II la directivă (în special cerințele enunțate în Convenția STCW) și dacă s-au luat măsuri corespunzătoare pentru prevenirea fraudei în materie de atestare. În conformitate cu articolul 20 din Directiva 2008/106/CE, în cazul în care aceste țări nu mai respectă dispozițiile convenției, Comisia notifică statelor membre motivele nerespectării. Recunoașterea poate fi apoi retrasă, în conformitate cu o procedură stabilită în aceeași directivă. Până la adoptarea de către Comisie a deciziei de retragere, statele membre pot să aprobe în continuare atestatele eliberate de țările terțe implicate. După adoptarea deciziei, nu mai poate fi aprobat niciun nou atestat, însă atestatele emise înainte de data adoptării deciziei rămân valabile până la expirarea lor. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2008/106/CE, toate țările terțe recunoscute (în temeiul fostului sau actualului regim) trebuie să fie reevaluate cel puțin o dată la cinci ani, pentru a se verifica dacă ele continuă să respecte criteriile relevante stabilite în anexa II la directivă (în special cerințele enunțate în Convenția STCW) și dacă s-au luat măsuri corespunzătoare pentru prevenirea fraudei în materie de atestare. În conformitate cu articolul 20 din Directiva 2008/106/CE, în cazul în care aceste țări nu mai respectă dispozițiile convenției, Comisia notifică statelor membre motivele nerespectării. Recunoașterea poate fi apoi retrasă, în conformitate cu o procedură stabilită în aceeași directivă. Până la adoptarea de către Comisie a deciziei de retragere, statele membre pot să aprobe în continuare atestatele eliberate de țările terțe implicate. După adoptarea deciziei, nu mai poate fi aprobat niciun nou atestat, însă atestatele emise înainte de data adoptării deciziei rămân valabile până la expirarea lor.

| (5) | În acest context, în 2006, Comisia a început reevaluarea sistemului educațional, de formare și de atestare din Filipine prin intermediul unei inspecții EMSA efectuate în luna martie a anului respectiv. Această primă inspecție, care a scos în evidență mai multe deficiențe, a fost urmată de alte două inspecții, în aprilie 2010, respectiv martie 2012. În mod particular, inspecția din 2010 a evidențiat, pe de o parte, deficiențe semnificative, iar pe de altă parte, realizarea unor progrese remarcabile față de inspecția din 2006. Principalele deficiențe prezente încă la momentul respectiv erau următoarele: legislația nu respecta toate standardele convenției privind cerințele în materie de atestare a navigatorilor, în special în ceea ce privește posibilitatea ca ofițerii să aibă acces la funcții de conducere fără a fi participat la cursuri de formare specifice, în conformitate cu dispozițiile convenției; insuficiența formării la bord, în special pentru cadeții care își petrec timpul pe mare ca marinari remunerați; un sistem incomplet al standardelor de calitate, care nu acoperea toate domeniile administrației responsabile de activitățile legate de STCW, pentru care convenția impune un sistem al standardelor de calitate; absența procedurilor de punere în aplicare a sistemului standardelor de calitate; monitorizarea inexistentă sau insuficientă a școlilor de către administrațiile competente, confirmată de deficiențele semnificative constatate și la nivelul școlilor; utilizarea insuficientă sau necorespunzătoare a echipamentelor, ori lipsa acestora din școli (de exemplu, simulatoarele pentru ofițerii de punte); neconformitatea, adesea gravă, a practicilor de formare existente în școli. |
| --- | --- |

(5)

În acest context, în 2006, Comisia a început reevaluarea sistemului educațional, de formare și de atestare din Filipine prin intermediul unei inspecții EMSA efectuate în luna martie a anului respectiv. Această primă inspecție, care a scos în evidență mai multe deficiențe, a fost urmată de alte două inspecții, în aprilie 2010, respectiv martie 2012. În mod particular, inspecția din 2010 a evidențiat, pe de o parte, deficiențe semnificative, iar pe de altă parte, realizarea unor progrese remarcabile față de inspecția din 2006. Principalele deficiențe prezente încă la momentul respectiv erau următoarele: legislația nu respecta toate standardele convenției privind cerințele în materie de atestare a navigatorilor, în special în ceea ce privește posibilitatea ca ofițerii să aibă acces la funcții de conducere fără a fi participat la cursuri de formare specifice, în conformitate cu dispozițiile convenției; insuficiența formării la bord, în special pentru cadeții care își petrec timpul pe mare ca marinari remunerați; un sistem incomplet al standardelor de calitate, care nu acoperea toate domeniile administrației responsabile de activitățile legate de STCW, pentru care convenția impune un sistem al standardelor de calitate; absența procedurilor de punere în aplicare a sistemului standardelor de calitate; monitorizarea inexistentă sau insuficientă a școlilor de către administrațiile competente, confirmată de deficiențele semnificative constatate și la nivelul școlilor; utilizarea insuficientă sau necorespunzătoare a echipamentelor, ori lipsa acestora din școli (de exemplu, simulatoarele pentru ofițerii de punte); neconformitatea, adesea gravă, a practicilor de formare existente în școli.

| (6) | Comisia, asistată de EMSA, a adus în mod regulat la cunoștința autorităților filipineze deficiențele descrise, transmițându-le totodată acestora evaluarea sa, însoțită de solicitările corespunzătoare privind întreprinderea de acțiuni specifice de remediere, prin scrisorile din 27 februarie 2009, 4 februarie 2010, 6 mai 2011 și 26 decembrie 2011. Mai exact, prin scrisoarea sa din 6 mai 2011, Comisia a solicitat autorităților filipineze să furnizeze dovezi clare, prin care să demonstreze că deficiențele identificate fuseseră remediate sau erau în curs de a fi remediate. |
| --- | --- |

(6)

Comisia, asistată de EMSA, a adus în mod regulat la cunoștința autorităților filipineze deficiențele descrise, transmițându-le totodată acestora evaluarea sa, însoțită de solicitările corespunzătoare privind întreprinderea de acțiuni specifice de remediere, prin scrisorile din 27 februarie 2009, 4 februarie 2010, 6 mai 2011 și 26 decembrie 2011. Mai exact, prin scrisoarea sa din 6 mai 2011, Comisia a solicitat autorităților filipineze să furnizeze dovezi clare, prin care să demonstreze că deficiențele identificate fuseseră remediate sau erau în curs de a fi remediate.

| (7) | Prin scrisorile din 10 mai 2009, 13 iulie 2010, 19 august 2011 și 25 ianuarie 2012, autoritățile din Filipine au furnizat informații și dovezi privind acțiunile corective finalizate sau întreprinse pentru a soluționa deficiențele menționate. Mai exact, împreună cu scrisoarea acestora din 19 august 2011 a fost transmis un set cuprinzător de documente doveditoare ale acestor acțiuni de remediere, în special în ceea ce privește deficiențele de ordin legislativ și cele legate de absența echipamentelor. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisorile din 10 mai 2009, 13 iulie 2010, 19 august 2011 și 25 ianuarie 2012, autoritățile din Filipine au furnizat informații și dovezi privind acțiunile corective finalizate sau întreprinse pentru a soluționa deficiențele menționate. Mai exact, împreună cu scrisoarea acestora din 19 august 2011 a fost transmis un set cuprinzător de documente doveditoare ale acestor acțiuni de remediere, în special în ceea ce privește deficiențele de ordin legislativ și cele legate de absența echipamentelor.

| (8) | Prin acțiunile justificate în scrisoarea din 19 august 2011 și anexele la aceasta, autoritățile filipineze par să fi remediat următoarele deficiențe: cele referitoare la legislație, mai exact la cerințele privind atestarea în posturile de conducere; cele referitoare la formarea la bord a cadeților care își petrec timpul pe mare ca marinari remunerați; deficiențele legate de sistemul standardelor de calitate și cele referitoare la procedurile de monitorizare a școlilor. Dosarele transmise de autoritățile din Filipine includeau, de asemenea, un set de documente atestând achiziționarea de echipamente sau întreprinderea altor măsuri (de exemplu, contracte de închiriere) destinate a asigura prezența simulatoarelor în școli. Toate acțiunile de remediere menționate necesitau verificarea la fața locului. |
| --- | --- |

(8)

Prin acțiunile justificate în scrisoarea din 19 august 2011 și anexele la aceasta, autoritățile filipineze par să fi remediat următoarele deficiențe: cele referitoare la legislație, mai exact la cerințele privind atestarea în posturile de conducere; cele referitoare la formarea la bord a cadeților care își petrec timpul pe mare ca marinari remunerați; deficiențele legate de sistemul standardelor de calitate și cele referitoare la procedurile de monitorizare a școlilor. Dosarele transmise de autoritățile din Filipine includeau, de asemenea, un set de documente atestând achiziționarea de echipamente sau întreprinderea altor măsuri (de exemplu, contracte de închiriere) destinate a asigura prezența simulatoarelor în școli. Toate acțiunile de remediere menționate necesitau verificarea la fața locului.

| (9) | Prin urmare, în martie 2012, EMSA a efectuat o nouă inspecție în Filipine, în principal pentru a verifica punerea în aplicare a acțiunilor de remediere legate de administrație, descrise în documentele prezentate Comisiei în august 2011. Instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim nu au fost inspectate de EMSA cu această ocazie. Documentele justificative privind instituțiile de formare furnizate de Filipine în 2011 vor fi verificate în cursul unei noi inspecții a EMSA, planificată pentru începutul anului 2013. Practic, din moment ce atât deficiențele, cât și acțiunile de remediere pertinente nu se refereau doar la disponibilitatea echipamentelor, ci și la utilizarea corespunzătoare a acestora de către instituțiile de învățământ și formare din întreaga țară și având în vedere faptul că aceste instituții necesită o anumită perioadă de timp pentru a se familiariza cu respectivele echipamente, Comisia a considerat mai adecvată inspectarea lor într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, în martie 2012, EMSA a efectuat o nouă inspecție în Filipine, în principal pentru a verifica punerea în aplicare a acțiunilor de remediere legate de administrație, descrise în documentele prezentate Comisiei în august 2011. Instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim nu au fost inspectate de EMSA cu această ocazie. Documentele justificative privind instituțiile de formare furnizate de Filipine în 2011 vor fi verificate în cursul unei noi inspecții a EMSA, planificată pentru începutul anului 2013. Practic, din moment ce atât deficiențele, cât și acțiunile de remediere pertinente nu se refereau doar la disponibilitatea echipamentelor, ci și la utilizarea corespunzătoare a acestora de către instituțiile de învățământ și formare din întreaga țară și având în vedere faptul că aceste instituții necesită o anumită perioadă de timp pentru a se familiariza cu respectivele echipamente, Comisia a considerat mai adecvată inspectarea lor într-o etapă ulterioară.

| (10) | Pe baza documentelor primite și a inspecțiilor efectuate de EMSA, se pot trage anumite concluzii în ceea ce privește respectarea de către Filipine a cerințelor Convenției STCW. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza documentelor primite și a inspecțiilor efectuate de EMSA, se pot trage anumite concluzii în ceea ce privește respectarea de către Filipine a cerințelor Convenției STCW.

| (11) | Mai exact, acțiunile recente întreprinse de autoritățile filipineze au aliniat cadrul de reglementare al acestei țări la cerințele Convenției STCW referitoare la atestarea navigatorilor și la sistemul standardelor de calitate care urmează să fie pus în aplicare de către administrație. În același timp, s-ar părea însă că practicile administrative nu respectă încă acest nou cadru de reglementare. În consecință, există încă deficiențe la nivelul administrației, ele fiind descrise în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(11)

Mai exact, acțiunile recente întreprinse de autoritățile filipineze au aliniat cadrul de reglementare al acestei țări la cerințele Convenției STCW referitoare la atestarea navigatorilor și la sistemul standardelor de calitate care urmează să fie pus în aplicare de către administrație. În același timp, s-ar părea însă că practicile administrative nu respectă încă acest nou cadru de reglementare. În consecință, există încă deficiențe la nivelul administrației, ele fiind descrise în cele ce urmează.

| (12) | Regula I/6 din anexa la Convenția STCW prevede că formarea și evaluarea navigatorilor trebuie să fie supravegheate și monitorizate, pentru a se asigura că programele, metodele și mijloacele de execuție garantează respectarea standardelor de competență. Inspecția din martie 2012 a demonstrat însă că, în Filipine, monitorizarea instituțiilor de învățământ și formare nu garantează faptul că programele, metodele și mijloacele de execuție respectă standardele, întrucât această monitorizare pare să fie realizată în principal prin intermediul listelor de verificare a echipamentelor, neefectuându-se un control adecvat al utilizării acestor echipamente sau al metodologiei și conținutului programelor educaționale și de formare. Această absență a unei monitorizări eficiente și independente și a garantării respectării regulilor în instituțiile de învățământ și formare a fost constatată și cu ocazia inspecțiilor anterioare ale EMSA, ea reflectându-se în deficiențele constatate în ceea ce privește programele, metodele, utilizarea echipamentelor sau chiar absența acestora la nivelul școlilor. În plus, inspecțiile EMSA și analiza probelor prezentate sugerează, de asemenea, că în Filipine mai pot apărea conflicte de interese cu ocazia evaluării competenței candidaților la obținerea brevetelor STCW. Deși în decembrie 2011 a fost adoptată o nouă procedură în acest sens, nu este garantat încă faptul că persoanele candidate la obținerea unui atestat sunt examinate de către persoane care nu au niciun interes ca rezultatul examinării să fie unul pozitiv. |
| --- | --- |

(12)

Regula I/6 din anexa la Convenția STCW prevede că formarea și evaluarea navigatorilor trebuie să fie supravegheate și monitorizate, pentru a se asigura că programele, metodele și mijloacele de execuție garantează respectarea standardelor de competență. Inspecția din martie 2012 a demonstrat însă că, în Filipine, monitorizarea instituțiilor de învățământ și formare nu garantează faptul că programele, metodele și mijloacele de execuție respectă standardele, întrucât această monitorizare pare să fie realizată în principal prin intermediul listelor de verificare a echipamentelor, neefectuându-se un control adecvat al utilizării acestor echipamente sau al metodologiei și conținutului programelor educaționale și de formare. Această absență a unei monitorizări eficiente și independente și a garantării respectării regulilor în instituțiile de învățământ și formare a fost constatată și cu ocazia inspecțiilor anterioare ale EMSA, ea reflectându-se în deficiențele constatate în ceea ce privește programele, metodele, utilizarea echipamentelor sau chiar absența acestora la nivelul școlilor. În plus, inspecțiile EMSA și analiza probelor prezentate sugerează, de asemenea, că în Filipine mai pot apărea conflicte de interese cu ocazia evaluării competenței candidaților la obținerea brevetelor STCW. Deși în decembrie 2011 a fost adoptată o nouă procedură în acest sens, nu este garantat încă faptul că persoanele candidate la obținerea unui atestat sunt examinate de către persoane care nu au niciun interes ca rezultatul examinării să fie unul pozitiv.

| (13) | Diferitele inspecții au demonstrat totodată că, la nivelul instituțiilor de învățământ și formare, gradul de conformitate poate varia în mod considerabil. Unele școli sunt bine cunoscute de industria europeană și se află, în unele cazuri, sub controlul acesteia. După cum s-a menționat, EMSA va inspecta din nou instituțiile de învățământ și formare în 2013. |
| --- | --- |

(13)

Diferitele inspecții au demonstrat totodată că, la nivelul instituțiilor de învățământ și formare, gradul de conformitate poate varia în mod considerabil. Unele școli sunt bine cunoscute de industria europeană și se află, în unele cazuri, sub controlul acesteia. După cum s-a menționat, EMSA va inspecta din nou instituțiile de învățământ și formare în 2013.

| (14) | În concluzie, se poate afirma că în Filipine există o tendință clară și constantă în ceea ce privește asigurarea respectării depline a dispozițiilor Convenției STCW. Cu toate acestea, nu s-a atins încă un nivel de conformitate deplină. Dacă această tendință slăbește în intensitate, iar conformitatea deplină cu cerințele Convenției STCW nu este realizată într-un interval de timp rezonabil – având în vedere și perioada de timp care s-a scurs de la prima inspecție – atunci ar trebui luată pe deplin în considerare retragerea recunoașterii de către UE a Republicii Filipine, în ceea ce privește sistemul său de formare și de atestare a navigatorilor. |
| --- | --- |

(14)

În concluzie, se poate afirma că în Filipine există o tendință clară și constantă în ceea ce privește asigurarea respectării depline a dispozițiilor Convenției STCW. Cu toate acestea, nu s-a atins încă un nivel de conformitate deplină. Dacă această tendință slăbește în intensitate, iar conformitatea deplină cu cerințele Convenției STCW nu este realizată într-un interval de timp rezonabil – având în vedere și perioada de timp care s-a scurs de la prima inspecție – atunci ar trebui luată pe deplin în considerare retragerea recunoașterii de către UE a Republicii Filipine, în ceea ce privește sistemul său de formare și de atestare a navigatorilor.

| (15) | Deoarece Directiva 2008/106/CE permite doar recunoașterea sau retragerea recunoașterii sistemelor naționale educaționale și de formare profesională în domeniul maritim și având în vedere faptul că anumite școli individuale din Filipine sunt controlate de armatori care au domiciliul în UE, statele membre trebuie să aibă în vedere integrarea școlilor respective în sistemul lor național educațional și de formare profesională. |
| --- | --- |

(15)

Deoarece Directiva 2008/106/CE permite doar recunoașterea sau retragerea recunoașterii sistemelor naționale educaționale și de formare profesională în domeniul maritim și având în vedere faptul că anumite școli individuale din Filipine sunt controlate de armatori care au domiciliul în UE, statele membre trebuie să aibă în vedere integrarea școlilor respective în sistemul lor național educațional și de formare profesională.

| (16) | În cele din urmă, deoarece se pare că unul dintre principalele obstacole în calea alinierii Republicii Filipine la standardele Convenției STCW este lipsa de resurse umane calificate în domeniul tehnic responsabile cu monitorizarea școlilor, în special la nivel regional sau local, statele membre s-ar putea arăta interesate în a acorda asistență autorităților filipineze pentru dezvoltarea capacității necesare în acest domeniu, |
| --- | --- |

(16)

În cele din urmă, deoarece se pare că unul dintre principalele obstacole în calea alinierii Republicii Filipine la standardele Convenției STCW este lipsa de resurse umane calificate în domeniul tehnic responsabile cu monitorizarea școlilor, în special la nivel regional sau local, statele membre s-ar putea arăta interesate în a acorda asistență autorităților filipineze pentru dezvoltarea capacității necesare în acest domeniu,

ADOPTĂ PREZENTA COMUNICARE:

| 1. | Comisia atrage atenția statelor membre asupra deficiențelor menționate în considerentele 11, 12 și 13. Ea invită statele membre care acordă asistență tehnică Republicii Filipine să își concentreze eforturile asupra acestor aspecte. |
| --- | --- |

1.

Comisia atrage atenția statelor membre asupra deficiențelor menționate în considerentele 11, 12 și 13. Ea invită statele membre care acordă asistență tehnică Republicii Filipine să își concentreze eforturile asupra acestor aspecte.

| 2. | Comisia consideră că, în prezent, sistemul educațional, de formare și de atestare a personalului navigant maritim din Filipine nu respectă pe deplin cerințele Convenției STCW. Mai exact, instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim din Filipine nu sunt monitorizate în mod corespunzător de către administrație, iar respectarea cerințelor Convenției STCW privind programele, metodele și mijloacele de executare nu este asigurată în mod eficient. De asemenea, Comisia consideră că independența evaluatorilor în cadrul procesului de atestare a navigatorilor nu este încă garantată. |
| --- | --- |

2.

Comisia consideră că, în prezent, sistemul educațional, de formare și de atestare a personalului navigant maritim din Filipine nu respectă pe deplin cerințele Convenției STCW. Mai exact, instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim din Filipine nu sunt monitorizate în mod corespunzător de către administrație, iar respectarea cerințelor Convenției STCW privind programele, metodele și mijloacele de executare nu este asigurată în mod eficient. De asemenea, Comisia consideră că independența evaluatorilor în cadrul procesului de atestare a navigatorilor nu este încă garantată.

| 3. | Comisia recunoaște amploarea eforturilor depuse de guvernul din Filipine în anii 2011 și 2012. Ea recunoaște, de asemenea, că, în urma acestor eforturi, s-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește cadrul de reglementare a atestării navigatorilor și în organizarea administrației, în sensul respectării cerințelor Convenției STCW. |
| --- | --- |

3.

Comisia recunoaște amploarea eforturilor depuse de guvernul din Filipine în anii 2011 și 2012. Ea recunoaște, de asemenea, că, în urma acestor eforturi, s-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește cadrul de reglementare a atestării navigatorilor și în organizarea administrației, în sensul respectării cerințelor Convenției STCW.

| 4. | Comisia intenționează să solicite EMSA efectuarea unei noi inspecții în Filipine, în 2013, pentru a verifica prezența în instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim a echipamentului care ar fi fost achiziționat în conformitate cu documentele trimise în august 2011 și pentru a se asigura că acest echipament este utilizat în conformitate cu cerințele Convenției STCW. Obiectivul mai general al acestei inspecții va fi să verifice dacă practicile educaționale și de formare din cadrul acestor instituții respectă cerințele Convenției STCW. Inspecția din 2013 va viza, de asemenea, administrația, pentru a se asigura că deficiențele privind monitorizarea, care mai fuseseră încă detectate în 2012, au fost eliminate și că sistemul standardelor de calitate este pus în aplicare. |
| --- | --- |

4.

Comisia intenționează să solicite EMSA efectuarea unei noi inspecții în Filipine, în 2013, pentru a verifica prezența în instituțiile de învățământ și formare cu profil maritim a echipamentului care ar fi fost achiziționat în conformitate cu documentele trimise în august 2011 și pentru a se asigura că acest echipament este utilizat în conformitate cu cerințele Convenției STCW. Obiectivul mai general al acestei inspecții va fi să verifice dacă practicile educaționale și de formare din cadrul acestor instituții respectă cerințele Convenției STCW. Inspecția din 2013 va viza, de asemenea, administrația, pentru a se asigura că deficiențele privind monitorizarea, care mai fuseseră încă detectate în 2012, au fost eliminate și că sistemul standardelor de calitate este pus în aplicare.

| 5. | Prezenta comunicare se adresează statelor membre și va fi înaintată Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave. |
| --- | --- |

5.

Prezenta comunicare se adresează statelor membre și va fi înaintată Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave.

Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2012.

Pentru Comisie

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 323, 3.12.2008, p. 33.

1

(2)  JO L 136, 18.5.2001, p. 17.

2

(3)  JO C 155, 29.6.2002, p. 11; JO C 268, 7.11.2003, p. 7; JO C 85, 7.4.2005, p. 8.

3

---

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 367/02

La data de 19 noiembrie 2012, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6745. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6745. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/5

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 noiembrie 2012

2012/C 367/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2964 |
| JPY | yen japonez | 106,47 |
| DKK | coroana daneză | 7,4580 |
| GBP | lira sterlină | 0,80995 |
| SEK | coroana suedeză | 8,5763 |
| CHF | franc elvețian | 1,2046 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,3370 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,293 |
| HUF | forint maghiar | 281,83 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6963 |
| PLN | zlot polonez | 4,1032 |
| RON | leu românesc nou | 4,5276 |
| TRY | lira turcească | 2,3270 |
| AUD | dolar australian | 1,2416 |
| CAD | dolar canadian | 1,2884 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0472 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5770 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5851 |
| KRW | won sud-coreean | 1 408,22 |
| ZAR | rand sud-african | 11,5072 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0707 |
| HRK | kuna croată | 7,5625 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 472,66 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9605 |
| PHP | peso Filipine | 53,146 |
| RUB | rubla rusească | 40,2110 |
| THB | baht thailandez | 39,774 |
| BRL | real brazilian | 2,6932 |
| MXN | peso mexican | 16,8255 |
| INR | rupie indiană | 72,1120 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2964

JPY

yen japonez

106,47

DKK

coroana daneză

7,4580

GBP

lira sterlină

0,80995

SEK

coroana suedeză

8,5763

CHF

franc elvețian

1,2046

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,3370

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,293

HUF

forint maghiar

281,83

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6963

PLN

zlot polonez

4,1032

RON

leu românesc nou

4,5276

TRY

lira turcească

2,3270

AUD

dolar australian

1,2416

CAD

dolar canadian

1,2884

HKD

dolar Hong Kong

10,0472

NZD

dolar neozeelandez

1,5770

SGD

dolar Singapore

1,5851

KRW

won sud-coreean

1 408,22

ZAR

rand sud-african

11,5072

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0707

HRK

kuna croată

7,5625

IDR

rupia indoneziană

12 472,66

MYR

ringgit Malaiezia

3,9605

PHP

peso Filipine

53,146

RUB

rubla rusească

40,2110

THB

baht thailandez

39,774

BRL

real brazilian

2,6932

MXN

peso mexican

16,8255

INR

rupie indiană

72,1120

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/6

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 367/04

| 1. | La data de 19 noiembrie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Bain Capital Investors LLC („Bain”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Apex Tool Group LLC („Apex”, SUA), prin achiziționare de părți sociale. |
| --- | --- |

1.

La data de 19 noiembrie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Bain Capital Investors LLC („Bain”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Apex Tool Group LLC („Apex”, SUA), prin achiziționare de părți sociale.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Bain: investiții în societăți necotate; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Bain: investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii Apex: fabricarea și distribuția de scule de mână și cu acționare mecanică, de produse din lanțuri, de produse de sudură și de produse speciale pentru activități industriale, comerciale și de bricolaj. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Apex: fabricarea și distribuția de scule de mână și cu acționare mecanică, de produse din lanțuri, de produse de sudură și de produse speciale pentru activități industriale, comerciale și de bricolaj.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/7

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6766 – Migros/Tegut)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 367/05

| 1. | La data de 19 noiembrie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea ABN Genossenschaft Migros Zürich (Elveția), care aparține grupuluiMigros, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în întregime asupra întreprinderilor Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Germania), Gutberlet GmbH (Germania), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Germania) și TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Germania) (denumite în comun „Tegut retail”), care aparțin grupului Tegut..., prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 19 noiembrie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea ABN Genossenschaft Migros Zürich (Elveția), care aparține grupuluiMigros, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în întregime asupra întreprinderilor Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Germania), Gutberlet GmbH (Germania), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Germania) și TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Germania) (denumite în comun „Tegut retail”), care aparțin grupului Tegut..., prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderiiGenossenschaft Migros Zürich: comerț cu amănuntul de produse alimentare în Elveția. În plus, grupul Migros este activ în producție (produse alimentare și de igienă), comerțul cu ridicata, comerțul cu amănuntul (produse alimentare, de igienă și produse nealimentare), gastronomie, mass-media, turism și servicii financiare; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderiiGenossenschaft Migros Zürich: comerț cu amănuntul de produse alimentare în Elveția. În plus, grupul Migros este activ în producție (produse alimentare și de igienă), comerțul cu ridicata, comerțul cu amănuntul (produse alimentare, de igienă și produse nealimentare), gastronomie, mass-media, turism și servicii financiare;

| — | în cazul întreprinderilor Tegut retail: comerț cu amănuntul de produse alimentare în Germania. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderilor Tegut retail: comerț cu amănuntul de produse alimentare în Germania.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6766 – Migros/Tegut, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6766 – Migros/Tegut, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/8

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 367/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„STROMBERGER PFLAUME”

NR. CE: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Stromberger Pflaume”

2.   Statul membru sau țara terță:

Germania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Denumirea de „Stromberger Pflaume” se aplică doar fructelor de prun comun (Hauszwetschgenbaum) cultivate în aria geografică. Pruna comună (Hauszwetschge este o varietate foarte veche, semitârzie de prună (lat. Prunus domestica subsp. domestica), cunoscută în germană și sub denumirea de Zwetsche sau Quetsche (Zwetschke în Austria). La rândul său, pruna comună este o subspecie a prunei. Pruna face parte din familia rozaceelor (Rosaceae) și se numără printre fructele cu sâmburi. În comparație cu pruna, pruna comună are o formă mai puțin rotundă și extremități ascuțite, bine conturate, o culoare mai degrabă către albastru-închis și o crestătură mediană mai pronunțată. Fructul se desface cu mai multă ușurință de pe sâmbure.

Fructul ajunge la maturitate deplină între sfârșitul lunii august și mijlocul lunii septembrie. Atunci fructul capătă o culoare intensă. Comparativ cu alte prune, pruna comună este un fruct de mărime medie, oval și oarecum lunguieț, cu un diametru de cel puțin 24 mm. Sâmburele este plat, oval și de culoare brun-deschis. Pulpa fructului are o structură fină și fermă și o culoare uniformă, oscilând în egală măsură între gălbui și portocaliu. Atunci când este copt, fructul se desface ușor de pe sâmbure. Fiecare fruct are o greutate de până la 30 g. Raportul dintre masa pulpei fructului și masa sâmburelui este de cel puțin 3:1. Fructele proaspete, ajunse la maturitate deplină, au un conținut de zahăr de cel puțin 6 %.

„Stromberger Pflaume” se distinge prin aroma sa subtilă, raportul său echilibrat între dulceață și aciditate și conținutul redus de apă. Nu tinde să producă substanțe amare.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Toate etapele de producție – plantarea puieților (pomi având între doi și trei ani), creșterea, curățarea de crengi pentru formarea coroanelor, recoltarea fructelor, sortarea, precum și încărcarea în recipiente destinate transportului sau vânzării – trebuie să se desfășoare în aria geografică. „Stromberger Pflaume” este în principal fructul unor pomi cu tulpină înaltă.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Localitatea Stromberg face parte din municipalitatea Oelde, la care se adaugă o zonă cu o lățime de 500 m aflată de-a lungul graniței localității. Datorită acestei zone cu o lățime de 500 m, aria include părți mici ale municipalităților Wadersloh (districtul Warendorf), Langenberg (districtul Gütersloh) și Rheda-Wiedenbrück (districtul Gütersloh).

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Principalii factori care influențează calitatea și aroma prunelor sunt clima locală dată de situarea la altitudine mare, perioada de vegetație bogată în precipitații, topografia, în special declivitatea și calitatea solului combinate cu caracteristicile hidrologice, îndeosebi cu nivelul apelor subterane. În plus, cultivarea prunei comune se bucură de o îndelungată tradiție în aria de producție, căreia i se datorează priceperea deosebită a producătorilor în acest sens.

(a)   Caracteristici pedologice

Aria de producție se pretează deosebit de bine cultivării prunelor. Ea face parte din zona de șes din nordul Germaniei și se situează în Depresiunea Münsterländ (Münsterländer Bucht) (sinonim: Westfälische Bucht), respectiv o zonă de șes presărată cu forme de relief mai înalte, care se întinde între Teutoburger Wald și nordul Masivului Șistos Renan. În această depresiune se găsesc Beckumer Berge, un ansamblu de coline. Aria de producție a „Stromberger Pflaume” se află în cadrul natural format de una dintre aceste forme de relief mai înalte, mai precis în partea de est, la o altitudine cuprinsă între 90 și 151 m deasupra nivelului mării.

Straturile solului care caracterizează Beckumer Berge și aria de producție ajung la o adâncime între 1,50 și 2,00 m și au la bază, în principal, un strat de marnă argiloasă. Sub acest strat de marnă argiloasă, se găsesc pe alocuri roci masive de șist argilos din Jurasic, traversate de importante acvifere, a căror apă este pe alocuri sub presiune și care, în anumite formațiuni geologice, își croiește drum la suprafață. Deasupra se găsește un strat lutos de argilă și marnă, cu o grosime între 30 și 50 cm, care este acoperit la rândul său de un strat de lehm în stare pură de 20-50 cm, consolidat până la greu, pe alocuri lutos și calcaros. Stratul superior, cu o grosime între 20 și 30 cm, este alcătuit din lehm de la ușor nisipos la consolidat, cu conținut de humus. Această structură a solului, profundă și grea, păstrează umezeala o perioadă foarte îndelungată, chiar și în anii secetoși.

(b)   Clima

Westfälische Bucht se află într-o zonă cu o climă maritimă caracterizată de ierni blânde și veri răcoroase. Clima este influențată, în principal, de Marea Nordului și de munții de altitudine medie din vecinătate (Teutoburger Wald, Eggegebirge, Sauerland). Vântul, care bate mai ales din direcția vest–nord-vest, aduce suficiente mase de aer cald și umed. Cantitatea medie de precipitații este de 767 mm (1976 = 561 mm; 1998 = 998 mm). În regiunea Westfälische Bucht, care ajunge până la Oceanul Atlantic, temperatura medie lunară, măsurată pe o perioadă îndelungată (1961-1990), atinge valori pozitive de 1,5 °C în cea mai rece lună a anului, respectiv ianuarie, și urcă până la 18 °C în cea mai caldă lună a anului, respectiv în iulie.

În aria de producție Stromberg, temperatura medie anuală ajunge la 10 °C, cu jumătate de grad mai puțin decât temperatura medie anuală înregistrată în Westfälische Bucht (10,5 °C), din cauza altitudinii la care se află Beckumer Berge.

(c)   Factorii umani

În Stromberg, tradiția cultivării prunelor își are începuturile în jurul anului 1790. Istoric vorbind, pentru agricultori, relieful deluros a constituit un loc ideal pentru practicarea pășunatului și cultivarea prunilor, deoarece aratul solului în pantă ridica dificultăți considerabile. În trecut, prunii erau plantați în livezi și în liziere; astăzi ei sunt cultivați în plantații.

5.2.   Specificitatea produsului:

(a)   Caracteristici determinante

Cu un diametru mediu de 24 mm, „Stromberger Pflaume” este ușor mai mică decât multe alte varietăți de prune comune.

Este zemoasă, fără însă a fi apoasă, și are un gust proaspăt și dulce, cu o ușoară aciditate. Astfel, acest fruct este ideal pentru consumul în stare proaspătă. Datorită conținutului său ridicat de zahăr și ușurinței cu care pulpa se desprinde de pe sâmbure, „Stromberger Pflaume” se pretează perfect prelucrării prin fierbere, coacere, uscare sau ardere. Consistența fermă a „Stromberger Pflaume” îi conferă o rezistență foarte bună la coacere. Nu lasă zeamă atunci când este supusă unui proces de coacere, pielița nu se întărește și nu produce substanțe amare ca urmare a încălzirii. Datorită conținutului scăzut de apă comparativ cu alte tipuri de prune comune, timpul de uscare a acestui fruct este considerabil mai scurt. Aroma sa nu se datorează doar cantității mari de solide solubile, ci și unei proporții mai ridicate de solide solubile comparativ cu aciditatea. Fructul are o culoare uniformă.

(b)   Produsul se bucură de o reputație deosebită

Datorită gustului său foarte aromat și proprietăților sale optime de prelucrare, „Stromberger Pflaume” este recunoscută mult peste granițele localității de origine. Conform unui articol apărut în revista Die Glocke din 4 octombrie 1940, în anii cu recolte bogate, s-au comercializat până la 2 500 de tone de prune în regiunile Ruhrgebiet și Münsterland. Dată fiind această cifră, nu trebuie pierdut din vedere faptul că localitatea Stromberg are doar 4 600 de locuitori și o suprafață de 23,75 km2. În 2000, care a fost un an foarte bun, s-au recoltat aproximativ 1 500 de tone.

Având în vedere interesul deosebit pentru „Stromberger Pflaume”, în 2004 s-a organizat primul târg având ca temă „Stromberger Pflaume”. Acest eveniment cunoaște anual un foarte mare succes. În medie, la târgul din Stromberg participă 15 000 de vizitatori. În 2004, la târgul dedicat „Stromberger Pflaume”, a fost încoronată pentru prima dată „regina germană a prunei”. Istoria referitoare la „Stromberger Pflaume” atestă reputația deosebită și existența reală a unor caracteristici speciale ale produsului:

Ludwig Niedieck a pus bazele tradiției cultivării prunilor în Stromberg în jurul anului 1790 (cu 150 de ani înainte de 1940: Johan Koberg, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit”, Die Glocke, 4 octombrie 1940). Cel puțin conform numeroaselor indicii disponibile, acest negustor ar fi importat câțiva pruni din sudul Franței. În articolul său intitulat „Damals, als die Dörröfen rauchten” (Heimatblätter der Glocke, 17 octombrie 1972), Elisabeth Reckmann afirma:

„Pe o pantă de-a lungul drumului care duce de la Hof Bettmann la cea de-a cincea etapă a Drumului Crucii, au existat, se pare, pomi a căror vârstă depășea 200 de ani. Puieții cu rădăcină și-au găsit rapid utilizare în grădini, de-a lungul drumurilor și a cărărilor. Puieții nou-plantați s-au dezvoltat într-un ansamblu de culturi omogene [...]”.

În articolul „Stromberger gründen einen Pflaumenverein”, apărut în revista Westfälischen Nachrichten din 20 octombrie 1949, se vorbește despre Franz Stanlein și Heinrich Hungerkötter, de origine din Stromberg, pe care destinul i-a făcut să se stabilească la Warendorf, la 25 km de localitatea lor natală. În fiecare an, respectiv începând cu sfârșitul secolului XIX până în anii '30 ai secolului XX, aceștia transportau cu căruțele trase de cai, pentru uz propriu, dar și pentru uzul multor altor locuitori din Warendorf, prune originare din localitatea lor natală, Stromberg („Stromberger Pflaumen”). În acest scop, în 1931, ei au înființat o asociație, și anume „frăția prunei” (Verein der Pflaumenbrüder).

În 1818, mica localitate Stromberg număra deja 30 000 de pruni la o populație de 1 341 de locuitori (conform articolului „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten” din revista Die Glocke apărută în 28 august 1992). În 1940, Stromberg era comunitatea cu cel mai mare număr de pomi fructiferi din Germania (Die Glocke, 4 octombrie 1940, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit”).

Reputația acestui fruct se bazează, de asemenea, pe faptul că în aria geografică se află o distilerie care produce, din „Stromberger Pflaumen”, o băutură alcoolică denumită „Stromberger Pflaumenbrand” și un lichior de prune. Distileria în cauză se folosește de originea acestor fructe pentru a-și promova produsele.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

„Stromberger Pflaume” își datorează calitatea și caracteristicile sale, printre care și reputația, îndeosebi condițiilor geografice și influenței locale exercitate de factorii naturali și umani. Acest fruct este „imaginea de marcă” („Markenzeichen”) a localității Stromberg, astfel cum se afirmă, pe bună dreptate, în articolul „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten”, apărut în revista Die Glocke din 28 august 1992. Gustul deosebit și culoarea uniformă a fructului se datorează caracteristicilor pedologice și climatice.

(a)   Influența geologiei

Relieful deluros și solul argilos profund, bogat în humus, prezintă multe avantaje pentru cultivarea prunilor. Rădăcinile pomilor sunt puternic și profund ancorate în solul greu care, datorită unui conținut ridicat de calcar și substanțe nutritive, precum și pH-ului neutru, permite pomilor să absoarbă lent, dar constant, umiditatea care se găsește în cantități mari în sol și favorizează un sol bogat în minerale primare, rapid asimilabile. Aceste caracteristici contribuie la potențarea aromei și la îmbunătățirea calității gustative a „Stromberger Pflaume”.

Efectele acestor factori se resimt și în cazul temperaturii, conductivității și capacității termice a solurilor din regiune. Acestea se încălzesc și se răcesc mai lent decât alte tipuri de soluri și atenuează mai bine variațiile de temperatură. Toate aceste elemente influențează pozitiv microclimatul.

În pofida cantităților relativ ridicate de precipitații, ca urmare a declivității terenului, care desparte aria de producție de relieful predominant plat al regiunii Westfalia aflat în imediata apropiere, precum și ca urmare a caracteristicilor hidrologice, nu se ajunge la saturarea cu apă a solurilor, lucru care ar putea duce la moartea pomilor. Impermeabilitatea relativ redusă și localizarea predominant în pantă a terenului permit scurgerea rapidă a apei (nu are loc saturarea cu apă a solurilor), ducând astfel la optimizarea conținutului de apă al fructelor și, în consecință, la concentrarea aromelor specifice.

Datorită capacității sale de a stoca umiditatea atât în anii cu multe precipitații, cât și în anii mai secetoși, solul profund și greu permite alimentarea constantă cu apă a rădăcinilor prunilor. Această caracteristică duce la faptul că, pe de o parte, „Stromberger Pflaume” nu înmagazinează apă, de unde rezultă consistența sa fermă, și, pe de altă parte, își păstrează suculența chiar și în caz de secetă.

(b)   Influența climei

Cantitatea anuală de precipitații, relativ ridicată, contribuie la dizolvarea în sol a unor minerale importante, care sunt apoi absorbite de pruni. Datorită acestor precipitații, fructele sunt deosebit de zemoase.

Clima blândă, în special în jumătatea mai rece a anului, contribuie la dezvoltarea în bune condiții a pomilor și la o înflorire timpurie la început de an. Situarea la altitudine a ariei de producție face ca verile să nu fie foarte călduroase și, din acest motiv, perioada de maturare a fructelor este relativ lungă, comparativ cu alte zone pomicole din Westfalia, sudul Germaniei sau al Europei. În această perioadă lungă de maturare, expunerea la razele solare este urmată de o puternică răcire a temperaturii pe timp de noapte, ca urmare a situării la altitudine. Această schimbare determină formarea fructozei și a aromelor subtile de fructe, care îi conferă „Stromberger Pflaume” notele aromatice tipice și deosebit de pronunțate. Ca urmare a faptului că variațiile de temperatură dintre zi și noapte sunt mai pronunțate, datorate situării la altitudine, decât în alte arii de producție, „Stromberger Pflaumen” prezintă o culoare mai intensă decât prunele comune din alte zone pomicole.

(c)   Factorii umani și proprietățile, precum și reputația „Stromberger Pflaume”

Pentru a face cunoscută lunga tradiție a cultivării prunilor, în Stromberg are loc, de câțiva ani încoace, un târg al prunelor, care se bucură de un mare succes și care atestă calitatea optimă a acestui fruct.

O contribuție deosebit de importantă la cultivarea „Stromberger Pflaume” și-o aduc și fermierii care, cu ajutorul unor inovări simple, dar eficace, aplicate metodelor de cultivare și recoltare, au reușit o adaptare optimă a culturii la aria de producție. Aceste inovări nu constituie doar un compromis reușit între noile cerințe privind pomicultura, pe de o parte, și tradiția și cultura locală, pe de altă parte, ci favorizează, de asemenea, o reducere a costurilor de exploatare, datorită, de exemplu, cultivării pomilor în plantații, utilizării unor dispozitive tehnice pentru tăierea pomilor sau tehnicilor de recoltare moderne. Utilizarea mașinilor moderne pentru cultivarea zonelor greu accesibile reprezintă o provocare deosebită. Din această cauză, a fost nevoie să se recurgă la terasarea zonelor în pantă și la adaptarea mașinilor utilizate.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Markenblatt, vol. 11 din 19 martie 2010, partea 7a-aa, p. 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/13

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 367/07

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„CHUFA DE VALENCIA”

NR. CE: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☒ | Aria geografică |
| — |  | Dovada de origine |
| — |  | Metoda de obținere |
| — |  | Legătură |
| — |  | Etichetare |
| — |  | Cerințele naționale |
| — |  | Altele (de precizat) |

—



Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☒

Aria geografică

—



Dovada de origine

—



Metoda de obținere

—



Legătură

—



Etichetare

—



Cerințele naționale

—



Altele (de precizat)

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — | ☒ | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

☒

Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Descriere:

| — | Se elimină specificațiile minime pentru tuberculii proaspeți de migdale de pământ.
  Motive: tuberculii proaspeți se găsesc într-o largă varietate de dimensiuni și greutăți. Migdalele de pământ proaspete nu se vând niciodată direct consumatorilor și nici nu poartă marca DOP. Procesul de selecție a migdalelor de pământ uscate ar trebui să fie cel care garantează dimensiunea minimă. |
| --- | --- |

—

Se elimină specificațiile minime pentru tuberculii proaspeți de migdale de pământ.

Motive: tuberculii proaspeți se găsesc într-o largă varietate de dimensiuni și greutăți. Migdalele de pământ proaspete nu se vând niciodată direct consumatorilor și nici nu poartă marca DOP. Procesul de selecție a migdalelor de pământ uscate ar trebui să fie cel care garantează dimensiunea minimă.

| — | Se modifică compoziția în greutate de materie uscată după cum urmează: zaharuri: cel puțin 11 %; grăsimi: cel puțin 25 %; proteine: cel puțin 6,5 %; amidon: cel puțin 25 %; fibre brute: cel puțin 5 %.
  Motive: pentru a crește calitatea produsului „Chufa de Valencia” și pentru a ajusta intervalele de valori în funcție de cât mai multe informații disponibile.
  Amidon: s-a decis să se mențină limita inferioară, dar să se elimine limita superioară, deoarece un conținut de amidon mai mare de 40 % nu are efecte negative nici asupra calității tuberculului, nici asupra calității orjadului.
  Zaharuri: se menține limita inferioară stabilită în regulamentul precedent și se elimină limita superioară, deoarece un conținut de zahăr mai mare de 17,5 % nu afectează negativ nici calitatea tuberculului, nici calitatea produselor care au ca materie primă migdalele de pământ.
  Grăsimi: cu cât conținutul de grăsimi al migdalelor de pământ este mai ridicat, cu atât randamentul este mai mare și cu atât este mai mare calitatea, fapt pentru care s-a decis să se elimine limita superioară și să se mențină limita inferioară.
  Proteine: s-a decis să se elimine limita superioară și să se mențină limita inferioară, deoarece un conținut de proteine mai ridicat decât limita maximă stabilită conferă o valoare adăugată tuberculului, nicidecum nu îi diminuează calitatea.
  Fibre: migdalele de pământ au un conținut semnificativ de fibre, motiv pentru care acesta trebuie luat în considerare la descrierea caracteristicilor pe care trebuie să le aibă migdalele de pământ protejate. |
| --- | --- |

—

Se modifică compoziția în greutate de materie uscată după cum urmează: zaharuri: cel puțin 11 %; grăsimi: cel puțin 25 %; proteine: cel puțin 6,5 %; amidon: cel puțin 25 %; fibre brute: cel puțin 5 %.

Motive: pentru a crește calitatea produsului „Chufa de Valencia” și pentru a ajusta intervalele de valori în funcție de cât mai multe informații disponibile.

Amidon: s-a decis să se mențină limita inferioară, dar să se elimine limita superioară, deoarece un conținut de amidon mai mare de 40 % nu are efecte negative nici asupra calității tuberculului, nici asupra calității orjadului.

Zaharuri: se menține limita inferioară stabilită în regulamentul precedent și se elimină limita superioară, deoarece un conținut de zahăr mai mare de 17,5 % nu afectează negativ nici calitatea tuberculului, nici calitatea produselor care au ca materie primă migdalele de pământ.

Grăsimi: cu cât conținutul de grăsimi al migdalelor de pământ este mai ridicat, cu atât randamentul este mai mare și cu atât este mai mare calitatea, fapt pentru care s-a decis să se elimine limita superioară și să se mențină limita inferioară.

Proteine: s-a decis să se elimine limita superioară și să se mențină limita inferioară, deoarece un conținut de proteine mai ridicat decât limita maximă stabilită conferă o valoare adăugată tuberculului, nicidecum nu îi diminuează calitatea.

Fibre: migdalele de pământ au un conținut semnificativ de fibre, motiv pentru care acesta trebuie luat în considerare la descrierea caracteristicilor pe care trebuie să le aibă migdalele de pământ protejate.

| — | Vor fi protejate următoarele tipuri de migdale de pământ: proaspete, uscate și uscate selectate. (Au fost eliminați termenii „Chufa seca cosechero” și „Chufa seca granza”.) |
| --- | --- |

—

Vor fi protejate următoarele tipuri de migdale de pământ: proaspete, uscate și uscate selectate. (Au fost eliminați termenii „Chufa seca cosechero” și „Chufa seca granza”.)

| — | Motiv: termenii eliminați erau învechiți și sunt în prezent acoperiți de termenul „migdale de pământ uscate selectate”. |
| --- | --- |

—

Motiv: termenii eliminați erau învechiți și sunt în prezent acoperiți de termenul „migdale de pământ uscate selectate”.

| — | Conținutul de apă al migdalelor de pământ uscate se află între 6,5 % și 12 %. (Limita inferioară a conținutului de apă a fost redusă de la 7,5 % la 6,5 %.) |
| --- | --- |

—

Conținutul de apă al migdalelor de pământ uscate se află între 6,5 % și 12 %. (Limita inferioară a conținutului de apă a fost redusă de la 7,5 % la 6,5 %.)

| — | Motiv: calitatea migdalei de pământ rămâne neschimbată, iar aceasta se păstrează mai bine, deoarece riscă mai puțin să fie atacată de ciuperci. |
| --- | --- |

—

Motiv: calitatea migdalei de pământ rămâne neschimbată, iar aceasta se păstrează mai bine, deoarece riscă mai puțin să fie atacată de ciuperci.

| — | Dimensiunea minimă a migdalelor de pământ selectate va fi de 3 mm. |
| --- | --- |

—

Dimensiunea minimă a migdalelor de pământ selectate va fi de 3 mm.

| — | Motiv: măsurarea dimensiunii tuberculilor arată că, după ce migdala de pământ atinge 3 mm, aceasta poate fi deja comercializată, ea trecând prin site comerciale și având exact aceleași caracteristici chimice precum migdalele de pământ mai mari. |
| --- | --- |

—

Motiv: măsurarea dimensiunii tuberculilor arată că, după ce migdala de pământ atinge 3 mm, aceasta poate fi deja comercializată, ea trecând prin site comerciale și având exact aceleași caracteristici chimice precum migdalele de pământ mai mari.

3.2.   Aria geografică:

| — | Se propune extinderea ariei de producție pentru a include și localitățile Massalfassar, Museros și Emperador.
  Motiv: aceste trei sate au aceeași legătură cu cultivarea migdalelor de pământ ca celelalte 16 sate deja acoperite; ele au același sol și aceeași climă, precum și aceleași cunoștințe și tradiții legate de această cultură. |
| --- | --- |

—

Se propune extinderea ariei de producție pentru a include și localitățile Massalfassar, Museros și Emperador.

Motiv: aceste trei sate au aceeași legătură cu cultivarea migdalelor de pământ ca celelalte 16 sate deja acoperite; ele au același sol și aceeași climă, precum și aceleași cunoștințe și tradiții legate de această cultură.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„CHUFA DE VALENCIA”

NR. CE: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Chufa de Valencia”

2.   Statul membru sau țara terță:

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.8. | Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.8.

Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Nume: „Chufa de Valencia”

Descriere: tubercul din varietatea căprișorului (Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.), de diverse forme și dimensiuni, cu coaja subțire, cu pielița suberificată și un conținut ridicat de grăsimi și zahăr.

„Chufa de Valencia” este migdala de pământ recoltată, spălată, uscată (având un conținut de apă cuprins între 6,5 % și 12 %) și selectată (dimensiune mai mare de 3 mm).

Migdalele de pământ selectate trebuie să aibă un aspect tipic, trebuie să fie sănătoase, întregi, curate și fără vătămări care le-ar putea afecta consumul sau conservarea.

Compoziția chimică a produsului „Chufa de Valencia” protejat de denumirea de origine este următoarea în termeni de greutate de materie uscată:

| — | zaharuri: cel puțin 11 %; |
| --- | --- |

—

zaharuri: cel puțin 11 %;

| — | grăsimi: cel puțin 25 %; |
| --- | --- |

—

grăsimi: cel puțin 25 %;

| — | proteine: cel puțin 6,5 %; |
| --- | --- |

—

proteine: cel puțin 6,5 %;

| — | amidon: cel puțin 25 %; |
| --- | --- |

—

amidon: cel puțin 25 %;

| — | fibre brute: cel puțin 5 %. |
| --- | --- |

—

fibre brute: cel puțin 5 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Etapele specifice ale producției de migdale de pământ care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată sunt următoarele:

| — | plantare, între martie și iunie, și recoltare, începând cu sfârșitul lunii octombrie; |
| --- | --- |

—

plantare, între martie și iunie, și recoltare, începând cu sfârșitul lunii octombrie;

| — | spălarea și uscarea migdalelor de pământ se desfășoară pe o perioadă de trei luni. Climatul zonei și cunoștințele de specialitate ale agricultorilor experimentați sunt esențiale pentru a garanta că uscarea artizanală a produsului se desfășoară corect și că tuberculii au compoziția finală dorită; |
| --- | --- |

—

spălarea și uscarea migdalelor de pământ se desfășoară pe o perioadă de trei luni. Climatul zonei și cunoștințele de specialitate ale agricultorilor experimentați sunt esențiale pentru a garanta că uscarea artizanală a produsului se desfășoară corect și că tuberculii au compoziția finală dorită;

| — | curățare, proces prin care migdalele de pământ sunt încă o dată curățate pentru a elimina tuberculii cu defecte. Datorită îndelungatei experiențe a producătorilor locali, prin această operațiune de curățare se elimină în totalitate toți tuberculii care nu îndeplinesc condițiile adecvate; |
| --- | --- |

—

curățare, proces prin care migdalele de pământ sunt încă o dată curățate pentru a elimina tuberculii cu defecte. Datorită îndelungatei experiențe a producătorilor locali, prin această operațiune de curățare se elimină în totalitate toți tuberculii care nu îndeplinesc condițiile adecvate;

| — | sortare și clasificare, proces prin care migdalele de pământ uscate și curățate sunt sortate pentru a elimina resturile de plantă și migdalele de pământ deteriorate din cauza dăunătorilor sau a altor factori, după care sunt clasificate după dimensiune. Acestea sunt ultimele etape în obținerea produsului final descris la secțiunea 3.2. Cunoștințele producătorilor despre migdalele de pământ, împreună cu tehnicile care au fost dezvoltate și mijloacele disponibile garantează că migdalele de pământ sunt sortate și clasificate satisfăcător pentru obținerea produsului final. |
| --- | --- |

—

sortare și clasificare, proces prin care migdalele de pământ uscate și curățate sunt sortate pentru a elimina resturile de plantă și migdalele de pământ deteriorate din cauza dăunătorilor sau a altor factori, după care sunt clasificate după dimensiune. Acestea sunt ultimele etape în obținerea produsului final descris la secțiunea 3.2. Cunoștințele producătorilor despre migdalele de pământ, împreună cu tehnicile care au fost dezvoltate și mijloacele disponibile garantează că migdalele de pământ sunt sortate și clasificate satisfăcător pentru obținerea produsului final.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria de producție a migdalelor de pământ protejate se află în l’Horta Nord de Valencia și include următoarele localități: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia și Vinalesa.

Este o zonă de câmpie, tipică pentru zonele sedimentare de coastă din jurul Mării Mediterane. Are o climă mediteraneeană cu umiditate relativă ridicată și puține variații de temperatură pe timp de zi, datorită apropierii mării.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Factori naturali

| — | Relieful: câmpie, tipic pentru zonele sedimentare de coastă din jurul Mării Mediterane. |
| --- | --- |

—

Relieful: câmpie, tipic pentru zonele sedimentare de coastă din jurul Mării Mediterane.

| — | Solul: soluri de nisip argilos, bine drenate și nivelate.
  Soluri cu textură ușoară, afânate, nisipuri fine, fără buruieni. |
| --- | --- |

—

Solul: soluri de nisip argilos, bine drenate și nivelate.

Soluri cu textură ușoară, afânate, nisipuri fine, fără buruieni.

| — | Clima: mediteraneeană, cu umiditate relativă ridicată și mici variații de temperatură pe timp de zi, datorită apropierii mării, acționând ca un absorbant de căldură.
  Umiditatea relativă ridicată este favorabilă culturii, date fiind precipitațiile reduse din această regiune. |
| --- | --- |

—

Clima: mediteraneeană, cu umiditate relativă ridicată și mici variații de temperatură pe timp de zi, datorită apropierii mării, acționând ca un absorbant de căldură.

Umiditatea relativă ridicată este favorabilă culturii, date fiind precipitațiile reduse din această regiune.

| — | Hidrologie: zonă cu precipitații reduse (aproximativ 400 mm pe an). Aria de producție este irigată printr-o rețea de canale de irigații, care se aprovizionează din râul Turia și care sunt utilizate în timpul verii. |
| --- | --- |

—

Hidrologie: zonă cu precipitații reduse (aproximativ 400 mm pe an). Aria de producție este irigată printr-o rețea de canale de irigații, care se aprovizionează din râul Turia și care sunt utilizate în timpul verii.

Factori umani

Migdala de pământ a fost adusă în Spania de arabi în secolul al VIII-lea, ca produs cu aromă delicată, pentru a servi drept bază pentru băuturile răcoritoare obținute prin macerarea lor. În secolul al XIII-lea, sub influența culturii islamice, culturile de migdale de pământ s-au răspândit și în zona mediteraneeană a ceea ce este astăzi Comunitatea Valencia. În 1975, A. J. Cavanilles vorbea de existența a 15 ha de culturi de migdale de pământ în Alboraya și Almàssera și s-a referit la cultivarea și consumul acesteia. Există numeroase publicații cu studii efectuate de cercetători locali privind migdala de pământ, caracteristicile sale, microbiologia sa și băutura obținută prin macerarea ei.

Cultivarea migdalelor de pământ constituie o tradiție în această zonă și are o importanță socioeconomică mare, deoarece este principalul mijloc de subzistență pentru peste 500 de agricultori, care dețin cunoștințe vaste privind aceste practici; experiența lor este crucială atunci când este vorba despre, pregătirea terenului, plantare, întreținerea culturii, recoltare și uscare, pentru a obține un produs final de cea mai înaltă calitate.

5.2.   Specificitatea produsului:

Printre parametrii chimici care determină calitatea migdalei de pământ, conținutul de grăsimi și de proteine reprezintă factorii principali care diferențiază calitatea migdalelor de pământ din Valencia de cele cultivate în alte regiuni, care au un conținut mai redus de grăsimi și proteine decât migdalele de pământ din Valencia. În plus, migdalele de pământ din Valencia au o coajă mai subțire decât cele cultivate în alte regiuni. De aceea, acestea sunt mai dulci și au o aromă mai intensă, o coajă mai subțire și sunt mai mari și mai uniforme ca dimensiune.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Climatul zonei are un impact decisiv asupra germinației, dezvoltării și producției de migdale de pământ și, împreună cu condițiile de sol, care sunt rezultatul acumulării nisipului de plajă de-a lungul anilor, creează mediul ideal pentru această dezvoltare și pentru dimensiunea și calitatea tuberculilor, care sunt mai dulci și cu aromă mai intensă, au o coajă mai subțire și sunt mai mari și mai uniformi ca dimensiune.

Cultivarea acestui produs necesită o temperatură medie ridicată, cuprinsă între 13 °C și 25 °C și absența înghețului în perioada de creștere pentru ca tuberculii să poată germina și să se poată dezvolta. În plus, umiditatea relativă ridicată este favorabilă culturii, date fiind precipitațiile reduse din această regiune. Toate aceste condiții sunt întrunite în aria vizată de DOP, așa cum s-a arătat în cadrul secțiunii 5.1.

Factorul uman, și anume cunoștințele de specialitate ale agricultorilor experimentați din aria de producție care cultivă aceste plante, determină la rândul său calitatea produsului. În special, cultivarea migdalelor de pământ în rotație cu alte culturi de zarzavaturi mediteraneene și o combatere eficientă a buruienilor, în combinație cu celelalte etape esențiale în procesul de cultivare, sunt esențiale pentru obținerea unor migdale de pământ de calitate corespunzătoare.

Etapele ulterioare recoltării, în special procesul de uscare artizanal meticulos și lent care modifică compoziția chimică a tuberculilor de migdale de pământ, îi conferă produsului „Chufa de Valencia” proprietățile unice și caracteristice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

Rectificări

| 27.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/18

---

Rectificare la Catalog comun al soiurilor de plante agricole – Al treilea supliment la cea de a 30-a ediție completă

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 102 A din 5 aprilie 2012
  )

2012/C 367/08

La pagina 8 (specia 17 Festuca rubra L.):

în loc de:

| „Sámur | (del.)”, |
| --- | --- |

„Sámur

(del.)”,

se va citi:

| „Sámur | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Sámur

f: 30.6.2014”.

La pagina 9 (specia 20.2 Lolium multiflorum Lam.):

Lolium multiflorum

în loc de:

| „Ajax | (del.)”, |
| --- | --- |

„Ajax

(del.)”,

se va citi:

| „Ajax | f: 30.6.2014”; |
| --- | --- |

„Ajax

f: 30.6.2014”;

în loc de:

| „Tonic | (del.)”, |
| --- | --- |

„Tonic

(del.)”,

se va citi:

| „Tonic | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Tonic

f: 30.6.2014”.

La pagina 10 (specia 25 Phleum pratense L.):

Phleum pratense

în loc de:

| „Bodin | (del.)”, |
| --- | --- |

„Bodin

(del.)”,

se va citi:

| „Bodin | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Bodin

f: 30.6.2014”.

La pagina 11 [specia 42 Pisum sativum L. (partim)]:

Pisum sativum

în loc de:

| „Rif | (del.)”, |
| --- | --- |

„Rif

(del.)”,

se va citi:

| „Rif | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Rif

f: 30.6.2014”.

La pagina 14 [specia 59 Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs]:

Brassica rapa

în loc de:

| „Civasto-R | (del.)”, |
| --- | --- |

„Civasto-R

(del.)”,

se va citi:

| „Civasto-R | f: 30.6.2014”; |
| --- | --- |

„Civasto-R

f: 30.6.2014”;

în loc de:

| „Vollenda | (del.)”, |
| --- | --- |

„Vollenda

(del.)”,

se va citi:

| „Vollenda | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Vollenda

f: 30.6.2014”.

La pagina 15 [specia 61 Brassica napus L. (partim)]:

Brassica napus

în loc de:

| „Sigma | (del.)”, |
| --- | --- |

„Sigma

(del.)”,

se va citi:

| „Sigma | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Sigma

f: 30.6.2014”.

La pagina 19 [specia 73 Avena sativa L. (including A. byzantina K. Koch.)]:

Avena sativa

A. byzantina

în loc de:

| „Peniarth | (del.)”, |
| --- | --- |

„Peniarth

(del.)”,

se va citi:

| „Peniarth | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Peniarth

f: 30.6.2014”.

La pagina 20 (specia 75.1 Hordeum vulgare L.):

Hordeum vulgare

în loc de:

| „Skegla | (del.)”, |
| --- | --- |

„Skegla

(del.)”,

se va citi:

| „Skegla | f: 30.6.2013”. |
| --- | --- |

„Skegla

f: 30.6.2013”.

---