# Az Európai Unió C 348/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.348.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 348 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. november 14. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.348.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 348

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. november 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 348/01 | Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2011-es Pénzügyi év | 1 |
| 2012/C 348/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független könyvvizsgáló jelentése | 130 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 348/01

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2011-es Pénzügyi év

1

2012/C 348/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független könyvvizsgáló jelentése

130

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 14.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 348/1

---

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT ÉVES BESZÁMOLÓJA – 2011-ES PÉNZÜGYI ÉV

2012/C 348/01

TARTALOMJEGYZÉK

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

| I. RÉSZ: | Összevont pénzügyi kimutatások és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

I. RÉSZ:

Mérleg

Gazdasági eredménykimutatás

Cash flow-kimutatás

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

| II. RÉSZ: | Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

II. RÉSZ:

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról

Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2011. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 129. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet VII. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről.

(aláírva)

Philippe TAVERNE

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2012. július 18.

I.   RÉSZ

Összevont pénzügyi kimutatások és magyarázó megjegyzések
   (1)

Összevont pénzügyi kimutatások és magyarázó megjegyzések

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

Mérleg

Gazdasági eredménykimutatás

Cash flow-kimutatás

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz:

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

| 3. | Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Függő követelések és kötelezettségek, valamint egyéb közzétételek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az EU hitelfelvételi és -nyújtási műveletei |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

10.

| 11. | A konszolidálás alkalmazási köre |
| --- | --- |

11.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: |
| Immateriális javak | 2.1 | 149 | 108 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 5 071 | 4 813 |
| Hosszú távú befektetések: | | | |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 374 | 492 |
| Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök | 2.4 | 2 272 | 2 063 |
| Pénzügyi eszközök: Hosszú lejáratú kölcsönök | 2.5 | 41 400 | 11 640 |
| Hosszú lejáratú és behajtható követelések | 2.6 | 289 | 40 |
| Hosszú távú előfinanszírozás | 2.7 | 44 723 | 44 118 |
| | | 94 278 | 63 274 |
| FORGÓESZKÖZÖK: |
| Készletek | 2.8 | 94 | 91 |
| Rövid távú befektetések: | | | |
| Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök | 2.9 | 3 619 | 2 331 |
| Rövid lejáratú és behajtható követelések: | | | |
| Pénzügyi eszközök: Rövid lejáratú kölcsönök | 2.10 | 102 | 2 170 |
| Egyéb behajtható követelések | 2.11 | 9 477 | 11 331 |
| Rövid távú előfinanszírozás | 2.12 | 11 007 | 10 078 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.13 | 18 935 | 22 063 |
| | | 43 234 | 48 064 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 137 512 | 111 338 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.14 | (34 835) | (37 172) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok | 2.15 | (1 495) | (1 317) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.16 | (41 179) | (11 445) |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.17 | (2 059) | (2 104) |
| | | (79 568) | (52 038) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Rövid lejáratú céltartalékok | 2.18 | (270) | (214) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.19 | (51) | (2 004) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.20 | (91 473) | (84 529) |
| | | (91 794) | (86 747) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (171 362) | (138 785) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (33 850) | (27 447) |
| Tartalékok | 2.21 | 3 608 | 3 484 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek (2) | 2.22 | (37 458) | (30 931) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (33 850) | (27 447) |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK:

Immateriális javak

2.1

2.1

149

108

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

5 071

4 813

Hosszú távú befektetések:

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

374

492

Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök

Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök

2.4

2.4

2 272

2 063

Pénzügyi eszközök: Hosszú lejáratú kölcsönök

2.5

2.5

41 400

11 640

Hosszú lejáratú és behajtható követelések

2.6

2.6

289

40

Hosszú távú előfinanszírozás

2.7

2.7

44 723

44 118

94 278

63 274

FORGÓESZKÖZÖK:

Készletek

2.8

2.8

94

91

Rövid távú befektetések:

Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök

Pénzügyi eszközök: Értékesíthető eszközök

2.9

2.9

3 619

2 331

Rövid lejáratú és behajtható követelések:

Pénzügyi eszközök: Rövid lejáratú kölcsönök

Pénzügyi eszközök: Rövid lejáratú kölcsönök

2.10

2.10

102

2 170

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

2.11

2.11

9 477

11 331

Rövid távú előfinanszírozás

2.12

2.12

11 007

10 078

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.13

2.13

18 935

22 063

43 234

48 064

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

137 512

111 338

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.14

2.14

(34 835)

(37 172)

Hosszú lejáratú céltartalékok

2.15

2.15

(1 495)

(1 317)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.16

2.16

(41 179)

(11 445)

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

2.17

2.17

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Rövid lejáratú céltartalékok

2.18

2.18

(270)

(214)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.19

2.19

(51)

(2 004)

Szállítói kötelezettségek

2.20

2.20

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(171 362)

(138 785)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

Tartalékok

2.21

2.21

3 608

3 484

Tagállamoktól lehívandó összegek (2)

2

2.22

2.22

(37 458)

(30 931)

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 3.1 | 124 677 | 122 328 |
| Egyéb működési bevételek | 3.2 | 5 376 | 8 188 |
| | | 130 053 | 130 516 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |
| Igazgatási kiadások | 3.3 | (8 976) | (8 614) |
| Működési kiadások | 3.4 | (123 778) | (103 764) |
| | | (132 754) | (112 378) |
| A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ (VESZTESÉG)/NYERESÉG | | (2 701) | 18 138 |
| Pénzügyi bevételek | 3.5 | 1 491 | 1 178 |
| Pénzügyi kiadások | 3.6 | (1 355) | (661) |
| Változások a nyugdíjakban és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | 1 212 | (1 003) |
| Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből | 3.7 | (436) | (420) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | (1 789) | 17 232 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

3.1

3.1

124 677

122 328

Egyéb működési bevételek

3.2

3.2

5 376

8 188

130 053

130 516

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

Igazgatási kiadások

3.3

3.3

(8 976)

(8 614)

Működési kiadások

3.4

3.4

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ (VESZTESÉG)/NYERESÉG

(2 701)

(2 701)

18 138

18 138

Pénzügyi bevételek

3.5

3.5

1 491

1 178

Pénzügyi kiadások

3.6

3.6

(1 355)

(661)

Változások a nyugdíjakban és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

1 212

(1 003)

Részesedés a közös és társult vállalkozások nettó veszteségéből

3.7

3.7

(436)

(420)

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Az év gazdasági eredménye | | (1 789) | 17 232 |
| Működési tevékenységek | 4.2 | | |
| Értékcsökkenési leírás | | 33 | 28 |
| Értékcsökkenés | | 361 | 358 |
| Hosszú lejáratú kölcsönök (növekedése)/csökkenése | | (29 760) | (876) |
| Hosszú távú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (605) | (2 574) |
| Hosszú lejáratú és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | | (249) | 15 |
| Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése | | (3) | (14) |
| Rövid távú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (929) | (642) |
| Rövid lejáratú és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | | 3 922 | (4 543) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 178 | (152) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 29 734 | 886 |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (45) | (74) |
| Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 56 | 1 |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (1 953) | 1 964 |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 6 944 | (9 355) |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | | (4 539) | (2 254) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | (75) | (149) |
| Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakban és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | (2 337) | (70) |
| Befektetési tevékenységek | 4.3 | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | | (693) | (374) |
| Hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (91) | (176) |
| Rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (1 288) | (540) |
| NETTÓ CASH FLOW | | (3 128) | (1 309) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | | (3 128) | (1 309) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év kezdetén | 2.13 | 22 063 | 23 372 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év végén | 2.13 | 18 935 | 22 063 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

4.2

4.2

Értékcsökkenési leírás

33

28

Értékcsökkenés

361

358

Hosszú lejáratú kölcsönök (növekedése)/csökkenése

(29 760)

(876)

Hosszú távú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(605)

(2 574)

Hosszú lejáratú és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(249)

15

Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése

(3)

(14)

Rövid távú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(929)

(642)

Rövid lejáratú és behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

3 922

(4 543)

Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

178

(152)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

29 734

886

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(45)

(74)

Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

56

1

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(1 953)

1 964

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

6 944

(9 355)

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(4 539)

(2 254)

Egyéb nem készpénzes mozgások

(75)

(149)

Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakban és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Növekedés/(csökkenés) a nyugdíjakban és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(2 337)

(70)

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

4.3

4.3

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(693)

(374)

Hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(91)

(176)

Rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(1 288)

(540)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(3 128)

(3 128)

(1 309)

(1 309)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(3 128)

(1 309)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év kezdetén

2.13

2.13

22 063

23 372

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek az év végén

2.13

2.13

18 935

22 063

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok
  (A) | A tagállamoktól lehívandó összegek
  (B) | Nettó eszközállomány = (A) + (B) |
| Valósérték-tartalék | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | Az év gazdasági eredménye |
| 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 273 | (273) | | 0 |
| Valósérték-változások | (130) | | | | (130) |
| Egyéb | | 4 | (21) | | (17) |
| A 2009. évi gazdasági eredmény allokációja | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2009. évi költségvetési eredmény | | | (2 254) | | (2 254) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | | | | 17 232 | 17 232 |
| 2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 165 | (165) | | 0 |
| Valós érték változások | (47) | | | | (47) |
| Egyéb | | 2 | (30) | | (28) |
| A 2010. évi gazdasági eredmény allokációja | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2010. évi költségvetési eredmény | | | (4 539) | | (4 539) |
| Az év gazdasági eredménye | | | | (1 789) | (1 789) |
| 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

millió EUR

Tartalékok

(A)

A tagállamoktól lehívandó összegek

(B)

Nettó eszközállomány = (A) + (B)

Valósérték-tartalék

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

Az év gazdasági eredménye

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

A garanciaalap tartalékának változása

273

(273)

0

Valósérték-változások

(130)

(130)

Egyéb

4

(21)

(17)

A 2009. évi gazdasági eredmény allokációja

14

6 873

(6 887)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2009. évi költségvetési eredmény

(2 254)

(2 254)

A pénzügyi év gazdasági eredménye

17 232

17 232

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

A garanciaalap tartalékának változása

165

(165)

0

Valós érték változások

(47)

(47)

Egyéb

2

(30)

(28)

A 2010. évi gazdasági eredmény allokációja

4

17 228

(17 232)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2010. évi költségvetési eredmény

(4 539)

(4 539)

Az év gazdasági eredménye

(1 789)

(1 789)

2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

A beszámoló elkészítése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (HL L 248., 2002. szeptember 16.), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek megfelelően történik.

A költségvetési rendelet 133. cikkének megfelelően az Európai Unió a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokon (IFRS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi beszámolóját. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra. A beszámoló pénzneme az euró, az elszámolási időszak a naptári év.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) a 2. sz. uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk.

A pénzügyi kimutatásoknak a fent említett szabályokkal és alapelvekkel összhangban történő elkészítése azt igényli a vezetéstől, hogy olyan becsléseket készítsen, amelyek hatással vannak bizonyos tételek bejelentett összegeire a mérlegben és a gazdasági eredménykimutatásban, valamint a függő követelések és kötelezettségek kapcsolódó közzétételeire.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi kimutatásai magukban foglalják az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (intézményeket és ügynökségeket), társult és közös vállalkozást, tehát 50 ellenőrzött gazdálkodó egységet, 5 közös vállalkozást és 4 társult vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét a 11.1. megjegyzés tartalmazza. 2010-hez képest a konszolidálásba bevont egységek köre 7 ellenőrzött gazdálkodó egységgel (egy intézménnyel, 6 ügynökséggel) bővült. A bővülésnek nincs lényeges hatása az összevont pénzügyi kimutatásokra.

11.1.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak közvetlen vagy közvetett irányítására az Európai Unió jogosult annak érdekében, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az Európai Unión belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység általános költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Egyértelmű, hogy minden egyes gazdálkodó egység tekintetében értékelni kell, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az EKB kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendőek, ezért beletartoznak a konszolidálás körébe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött jelentős tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor a gazdálkodó egységek közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös vállalkozások

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Unió és egy vagy több fél („vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés egy szolgáltatáspotenciált megtestesítő tevékenység fölött közvetlenül vagy közvetve gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása.

A közös vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Uniónak a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységei nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a közös vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti költség és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés az eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja.

Az Európai Unió és közösen ellenőrzött gazdálkodó egységei közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre. A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Unió által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Unió jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük adottnak, ha az Európai Unió közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja.

A társult vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Uniónak a társult vállalkozások eredményeiből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A beszámolóban a társult vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti költség és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés az eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét. Az Európai Unió és társult vállalkozásai közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Unió által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. Az Európai Unió nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető pénzügyi eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az Európai Unió személyzete közös betegbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a beszámolókba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az Európai Unió irányítása alatt – az érintett összegekre vonatkozó további részletekért lásd a 11.2. megjegyzést.

11.2.

1.4.   AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, az euró az Európai Unió funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit a december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra:

EUR átváltási árfolyamok

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,7870 | 25,0610 |
| DKK | 7,4342 | 7,4535 |
| EEK | N/A | 15,6466 |
| GBP | 0,8353 | 0,8607 |
| HUF | 314,5800 | 277,9500 |
| LVL | 0,6995 | 0,7094 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,4580 | 3,9750 |
| RON | 4,3233 | 4,2620 |
| SEK | 8,9120 | 8,9655 |
| CHF | 1,2156 | 1,2504 |
| JPY | 100,2000 | 108,6500 |
| USD | 1,2939 | 1,3362 |

Pénznem

2011.12.31.

2010.12.31.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,7870

25,0610

DKK

7,4342

7,4535

EEK

N/A

15,6466

GBP

0,8353

0,8607

HUF

314,5800

277,9500

LVL

0,6995

0,7094

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,4580

3,9750

RON

4,3233

4,2620

SEK

8,9120

8,9655

CHF

1,2156

1,2504

JPY

100,2000

108,6500

USD

1,2939

1,3362

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének átváltási különbözethez kapcsolódó változásait a gazdasági eredménykimutatásban tüntetik fel. Az eredménnyel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban tüntetik fel. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valósérték-tartalékban szerepelnek.

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

A nemzetközi költségvetési számviteli standardoknak és a számviteli szabályozásnak megfelelően a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, leltárkészletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, valamint az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkezett változásokat ismertté válásuk időszakában veszik figyelembe.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a felhalmozott értékcsökkenéssel és az értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam alatt lineárisan történik. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembevevő üzembehelyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukba. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az eredeti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez vagy befejezéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az Európai Unió élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek. Mivel az Európai Unió nem vesz fel hitelt az ingatlanok, gépek és berendezések beszerzéséhez, az ilyen beszerzésekhez kapcsolódóan nem merül fel hitelfelvételi költség.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok

Értékcsökkenési kulcsok

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % |
| Üzemek, gépek és berendezések | 10 %–25 % |
| Bútorok | 10 %–25 % |
| Beépített és mozdítható berendezési tárgyak | 10 %–33 % |
| Gépjárművek | 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % |
| Egyéb tárgyi eszközök | 10 %–33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

4 %

Üzemek, gépek és berendezések

10 %–25 %

Bútorok

10 %–25 %

Beépített és mozdítható berendezési tárgyak

10 %–33 %

Gépjárművek

25 %

Számítástechnikai berendezések

25 %

Egyéb tárgyi eszközök

10 %–33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéből adódik, és a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Unió viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Befektetések

Befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. A tőkeköltségeket kiigazítják, hogy tükrözzék a társult vállalkozások és közös vállalkozások nettó eszközeiben a kezdeti megjelenítés után bekövetkezett növekedésnek vagy csökkenésnek az Európai Unióhoz rendelhető részét, amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, és amelyet szükség esetén az alacsonyabb megtérülő értékre írnak le. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékcsökkenés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

Besorolás és értékelés

A kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be (lásd az 1.5.5. megjegyzést), ennek megfelelően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valósérték-tartalékban kell megjeleníteni.

1.5.5.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, értékelésük egyenként, a bekerülési érték vagy az elszámolható nettó eszközérték közül a kisebbiken történik. A valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valósérték-tartalék változásaiként számolják-e el őket.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az Európai Unió a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; valamint értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi eszközök besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az Európai Unió akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Unió határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az Európai Unió nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU milyen időtartamot követően kívánja értékesíteni őket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják be a nem konszolidált gazdálkodó egységekbe történő, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket).

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Unió kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönöket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a kölcsönvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt összegen történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A felvett hitelekre nyújtott kölcsönöket nominális összegükön értékelik, amelyet a kölcsön valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelnyújtási tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelnyújtási tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelnyújtási műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelnyújtási tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelnyújtási tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelnyújtási tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelnyújtási műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelnyújtási tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az Európai Unió által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelnyújtási tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az Európai Unió által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű kölcsönök alapján történő hitelnyújtási tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel tényleges kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e kölcsönök vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel tényleges kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi eszközök kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Unió a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| i. | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

i.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| ii. | A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a ténylegeskamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a tényleges kamatláb alkalmazandó a kölcsönökre és a hitelekre is, mivel ezek a kölcsönök jellemzőiket tekintve viszonossági (back-to-back) műveletek, és a hitelfelvételi feltételek és összegek közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

ii.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a ténylegeskamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a tényleges kamatláb alkalmazandó a kölcsönökre és a hitelekre is, mivel ezek a kölcsönök jellemzőiket tekintve viszonossági (back-to-back) műveletek, és a hitelfelvételi feltételek és összegek közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

| iii. | Lejáratig tartandó befektetések – az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartandó befektetéssel. |
| --- | --- |

iii.

Lejáratig tartandó befektetések – az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartandó befektetéssel.

| iv. | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető besorolású eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valósérték-tartalékban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valósérték-tartalékban megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök ténylegeskamatláb-módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Unió osztalékhoz való jogát.
  Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Unió a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.
  Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik. |
| --- | --- |

iv.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető besorolású eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valósérték-tartalékban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valósérték-tartalékban megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök ténylegeskamatláb-módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Unió osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Unió a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Unió minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeni cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és a gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A gazdasági eredménykimutatásban a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a raktárkészletet azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Unió számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során arra a célra kell felhasználni, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Uniónak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek és a visszatérített összegek, és ezt az összeget kiadásként tüntetik fel.

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, érvényesített elszámolható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült elszámolható összegek és az értékcsökkenések.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

1.5.8.   
  Követelések

Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Unió nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd a későbbiekben az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és forgóeszköznek minősülnek. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Munkavállalói juttatások

Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Unió meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosítási matematikusok számítják ki a kivetített jóváírási egység módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az Európai Unió az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat munkavállalói számára. A napi igazgatás ellátására különálló alapot hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Uniónak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme állt fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek) tartják nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a ténylegeskamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a ténylegeskamatláb-módszer használatával.

A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a ténylegeskamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

1.5.13.   
  „Szállítói” kötelezettségek

„Szállítói” kötelezettségek

Az Unió „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési kérelmeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el. Miután ellenőrzik és elszámolhatóként elfogadják, értékelésük az elfogadott és elszámolható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és Európai Unió általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Az Európai Unió számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja az Unió bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Unió az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor az Európai Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a követelés után értékvesztést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi;

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírság tőkerészét az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EU-Szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Értékesítési bevételek

Értékesítési bevételek

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (mérlegfordulónapkori) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Unió megbecsüli a cash flow-kat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az EU-ra jellemző kiadások, az EU kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Bruttó könyv szerinti érték 2010. december 31-én | 236 |
| Növekedés | 80 |
| Értékesítés | (13) |
| Egyéb változások | (2) |
| Bruttó könyv szerinti érték 2011. december 31-én | 301 |
| Kumulált értékcsökkenés 2010. december 31-én | (128) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (33) |
| Értékesítés | 8 |
| Egyéb változások | 1 |
| Kumulált értékcsökkenés 2011. december 31-én | (152) |
| Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én | 149 |
| Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én | 108 |

millió EUR

Összeg

Bruttó könyv szerinti érték 2010. december 31-én

236

Növekedés

80

Értékesítés

(13)

Egyéb változások

(2)

Bruttó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

301

301

Kumulált értékcsökkenés 2010. december 31-én

(128)

Éves értékcsökkenési leírás

(33)

Értékesítés

8

Egyéb változások

1

Kumulált értékcsökkenés 2011. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2011. december 31-én

(152)

(152)

Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

149

149

Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én

108

108

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

2011. december 31-én a befejezetlen beruházások közé tartozott 219 millió EUR értékű beruházás a Galileo projekthez, az EU globális navigációs műholdrendszeréhez kapcsolódóan, amelyet jelenleg építenek ki az Európai Űrügynökség (ESA) támogatásával. A rendszer elkészültekor 30 műholdból, 2 ellenőrző központból és 16 földi állomásból fog állni. A mérlegben szereplő összeg a Bizottságnál e projekttel kapcsolatban 2011. október 22. (a rendszer első két műholdja sikeres elindításának időpontja) óta felmerült költségeket tartalmazza. Ezt az időpontot megelőzően – ahogy azt már korábbi éves beszámolókban is kifejtettük – a Bizottság úgy tekintette, hogy a projekt kutatási szakaszban tart, így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az összes felmerült költséget elszámolták. A projekt kezdete óta és a hatályos pénzügyi keret végéig a pályára állítási és tesztelési fázis (In Orbit Validation), valamint a teljes műveleti képesség fázisának első része a tervek szerint az EU számára 3 788 millió EUR-s költséggel jár. A következő pénzügyi keret vonatkozásában további 5 500 millió EUR-t irányoznak elő a rendszer teljes működtetéséhez, kihasználásához és a Galileo-szolgáltatások teljesítéséhez 2020-ig, valamint a konstelláció következő generációjának előkészítéséhez; ez teljes egészében az uniós költségvetésből kerül majd finanszírozásra. Az időszak során 268 millió EUR-t könyveltek le kutatási ráfordításként.

A következő két műholdat a tervek szerint 2012 őszén bocsátják fel, és amint az ezekkel kapcsolatos későbbi tesztelések befejeződnek, a projekt pályára állítási és tesztelési fázisa lezárul. Ezt a fázist az EU és az ESA közösen finanszírozták, és a két fél között létrejött támogatási megállapodás szerint az ESA hivatalosan átadja a megépített eszközöket az EU számára. Ehhez az ESA Tanácsának jóváhagyása szükséges. Megjegyezzük, hogy az ESA tagállamai kettő kivételével (Norvégia és Svájc) uniós tagállamok. A Bizottságnak jelenleg semmi oka azt feltételezni, hogy az átadást az ESA bármely tagja megakadályozná.

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb tárgyi eszközök | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen e beruházások | ÖSSZESEN |
| Bruttó könyv szerinti érték előző év végén | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Növekedés | 89 | 37 | 19 | 112 | 22 | 28 | 335 | 642 |
| Értékesítés | 0 | (11) | (19) | (44) | (12) | (6) | 0 | (92) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 22 | 1 | 0 | 4 | 0 | (2) | (24) | 1 |
| Egyéb változások | (20) | 9 | 3 | 2 | 4 | 2 | (1) | (1) |
| Bruttó könyv szerinti érték év végén | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Kumulált értékcsökkenés előző év végén | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (132) | (47) | (14) | (63) | (22) | (95) | | (373) |
| Visszaírt értékcsökkenés | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | | 12 |
| Értékesítés | 0 | 11 | 16 | 44 | 11 | 0 | | 82 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 1 | | (1) |
| Egyéb változások | 0 | (7) | (1) | (1) | (2) | (1) | | (12) |
| Kumulált értékcsökkenés év végén | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |
| Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |

millió EUR

Telek és épületek

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb tárgyi eszközök

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen e beruházások

ÖSSZESEN

Bruttó könyv szerinti érték előző év végén

4 027

492

226

483

214

2 663

335

8 440

Növekedés

89

37

19

112

22

28

335

642

Értékesítés

0

(11)

(19)

(44)

(12)

(6)

0

(92)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

22

1

0

4

0

(2)

(24)

1

Egyéb változások

(20)

9

3

2

4

2

(1)

(1)

Bruttó könyv szerinti érték év végén

Bruttó könyv szerinti érték év végén

4 118

4 118

528

528

229

229

557

557

228

228

2 685

2 685

645

645

8 990

8 990

Kumulált értékcsökkenés előző év végén

(1 868)

(382)

(167)

(378)

(124)

(708)

(3 627)

Éves értékcsökkenési leírás

(132)

(47)

(14)

(63)

(22)

(95)

(373)

Visszaírt értékcsökkenés

1

0

0

4

0

7

12

Értékesítés

0

11

16

44

11

0

82

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

0

(2)

0

1

(1)

Egyéb változások

0

(7)

(1)

(1)

(2)

(1)

(12)

Kumulált értékcsökkenés év végén

Kumulált értékcsökkenés év végén

(1 999)

(1 999)

(425)

(425)

(166)

(166)

(396)

(396)

(137)

(137)

(796)

(796)

(3 919)

(3 919)

Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2011. december 31-én

2 119

2 119

103

103

63

63

161

161

91

91

1 889

1 889

645

645

5 071

5 071

Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2010. december 31-én

2 159

110

59

105

90

1 955

335

4 813

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (lásd a 2.17. és a 2.20.1. megjegyzést). Ezek a következőképpen oszlanak meg:

2.17.

2.20.1.

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Kumulált díjak
  (A) | Jövőben fizetendő összegek | Érték összesen
  A + B | Később felmerülő eszközköltségek
  (C) | Eszközérték
  A + B + C | Értékcsökkenés
  (E) | Nettó könyv szerinti érték = A + B + C + E |
| 1 éven belül | 1 éven túl | 5 éven túl | Összes kötelezettség (B) |
| Telek és épületek | 931 | 59 | 280 | 1 315 | 1 654 | 2 585 | 62 | 2 647 | (771) | 1 876 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 23 | 7 | 7 | 1 | 15 | 38 | 0 | 38 | (25) | 13 |
| Összesen 2011.12.31-én | 954 | 66 | 287 | 1 316 | 1 669 | 2 623 | 62 | 2 685 | (796) | 1 889 |
| Összesen 2010.12.31-én | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |

millió EUR

Leírás

Kumulált díjak

(A)

Jövőben fizetendő összegek

Érték összesen

A + B

Később felmerülő eszközköltségek

(C)

Eszközérték

A + B + C

Értékcsökkenés

(E)

Nettó könyv szerinti érték = A + B + C + E

1 éven belül

1 éven túl

5 éven túl

Összes kötelezettség (B)

Telek és épületek

931

59

280

1 315

1 654

2 585

62

2 647

(771)

1 876

1 876

Egyéb tárgyi eszközök

23

7

7

1

15

38

0

38

(25)

13

13

Összesen 2011.12.31-én

954

66

287

1 316

1 669

2 623

62

2 685

(796)

1 889

Összesen 2010.12.31-én

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Részesedés közös vállalkozásokban | 2.3.1 | 62 | 138 |
| Részesedés társult vállalkozásokban | 2.3.2 | 312 | 354 |
| Befektetések összesen | | 374 | 492 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Részesedés közös vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

62

138

Részesedés társult vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

312

354

Befektetések összesen

374

492

2.3.1.   
  Részesedés közös vállalkozásokban

Részesedés közös vállalkozásokban

| millió EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Összesen |
| Összeg 2010.12.31-én | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |
| Hozzájárulások | 0 | 18 | 92 | 19 | 59 | 188 |
| Részesedés a nettó eredményből | 0 | (29) | (104) | (72) | (59) | (264) |
| Összeg 2011.12.31-én | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |

millió EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Összesen

Összeg 2010.12.31-én

0

11

12

78

37

138

Hozzájárulások

0

18

92

19

59

188

Részesedés a nettó eredményből

0

(29)

(104)

(72)

(59)

(264)

Összeg 2011.12.31-én

Összeg 2011.12.31-én

0

0

0

0

0

0

25

25

37

37

62

62

A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. Az EU-hoz a közös vállalkozásokban való részesedési százalékának alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Befektetett eszközök | 211 | 176 |
| Forgóeszközök | 123 | 165 |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek | 0 | 0 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek | (314) | (208) |
| Bevételek | 8 | 7 |
| Költségek | (379) | (247) |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Befektetett eszközök

211

176

Forgóeszközök

123

165

Hosszú lejáratú kötelezettségek

0

0

Rövid lejáratú kötelezettségek

(314)

(208)

Bevételek

8

7

Költségek

(379)

(247)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

A Galileo közös vállalkozást (GJU) 2006 végén felszámolási eljárás alá helyezték, az eljárás jelenleg is folyamatban van. Mivel a jogalany 2011-ben szüneteltette működését és még felszámolás alatt állt, nem keletkezett sem bevétel, sem kiadás.

SESAR közös vállalkozás

SESAR közös vállalkozás

A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse, illetve ez utóbbi tevékenység által biztosítsa az európai légiszolgáltatási főterv (az ATM-főterv) gyors ütemű végrehajtását. A Bizottság 2011. december 31-én 59,37 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a SESAR-ban. A SESAR program esetében (2007-től 2013-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 700 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből az időszakra vonatkozóan és kumulatívan 102 millió EUR.

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

Az ITER az EU-t, valamint Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában. Az ITER-t a következő célok érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása, az ITER létesítményei kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökségen keresztül biztosítja. A teljes hozzájárulás jogilag az Euratom által az ITER-nek nyújtott hozzájárulásnak tekintendő, mivel a tagállamok és Svájc nem rendelkezik tulajdonosi érdekeltséggel az ITER-ben. Mivel jogilag az EU rendelkezik részesedéssel az ITER International közös vállalkozásban, a Bizottságnak meg kell jelenítenie a részesedést a beszámolóban. A Bizottság 2011. december 31-én 47 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a ITER-ben. Az ITER program esetében (2007-től 2041-ig) az Euratom-hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 7 649 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből az időszakra vonatkozóan és kumulatívan 4 millió EUR.

Közös technológiai kezdeményezések

Közös technológiai kezdeményezések

A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni menetrend célkitűzéseinek végrehajtása érdekében közös technológiai kezdeményezések formáját öltő köz- és magánszféra közötti partnerségeket hoztak létre, amelyeket a Szerződés 171. cikke értelmében vett közös vállalkozásokon (joint undertaking) keresztül hajtottak végre. Az IMI és az FCH ebben a fejezetben szerepel, de három másik, az ARTEMIS, a Tiszta Égbolt és az ENIAC, noha jogilag közös vállalkozásnak (joint undertaking) minősülnek, számviteli szempontból társult vállalkozásnak tekintendők (és ezért ilyenként a 2.3.2. megjegyzésben szerepel), mert a Bizottság jelentős befolyással, de nem közös ellenőrzéssel rendelkezik felettük.

2.3.2.

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

Az IMI közös vállalkozás a tagállamokban és a társult országokban folyó kísérleti gyógyszerészeti kutatás-fejlesztést támogatja azzal a céllal, hogy megnövelje a biogyógyszerészeti ágazat kutatási beruházásának volumenét, továbbá előmozdítja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonását tevékenységeibe. A Bizottság 2011. december 31-én 96,51 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a IMI-ben. A Bizottság maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 1 milliárd EUR.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH)

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH)

Az FCH közös vállalkozás célkitűzése, hogy a kutatási tevékenységet támogató, köz- és magánszférából származó forrásokat összesítsék, növelve ezzel az európai kutatási erőfeszítések hatékonyságát, és meggyorsítva az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák fejlesztését és piacra jutását. A Bizottság 2011. december 31-én 89,32 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az FCH-ban. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 470 millió EUR.

2.3.2.   
  Részesedés társult vállalkozásokban

Részesedés társult vállalkozásokban

| millió EUR |
| --- |
| | EBA | ARTEMIS | Tiszta Égbolt | ENIAC | Összesen |
| Összeg 2010.12.31-én | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |
| Hozzájárulások | 0 | 11 | 117 | 14 | 142 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | (3) | (25) | (131) | (15) | (174) |
| Egyéb tőkemozgások | (10) | 0 | 0 | 0 | (10) |
| Összeg 2011.12.31-én | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |

millió EUR

EBA

ARTEMIS

Tiszta Égbolt

ENIAC

Összesen

Összeg 2010.12.31-én

305

14

14

21

354

Hozzájárulások

0

11

117

14

142

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

(3)

(25)

(131)

(15)

(174)

Egyéb tőkemozgások

(10)

0

0

0

(10)

Összeg 2011.12.31-én

Összeg 2011.12.31-én

292

292

0

0

0

0

20

20

312

312

A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. Az EU-hoz a társult vállalkozásokban való részesedési százalékának alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Eszközök | 460 | 447 |
| Kötelezettségek | (162) | (93) |
| Bevételek | 28 | 25 |
| Többlet/(hiány) | (167) | (180) |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Eszközök

460

447

Kötelezettségek

(162)

(93)

Bevételek

28

25

Többlet/(hiány)

(167)

(180)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) az Európai Unió kockázati tőkére, valamint a kkv-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. A Bizottság eddig 20 %-ot fizetett be, a fennmaradó le nem hívott összeg 720 millió EUR-t tett ki.

| millió EUR |
| --- |
| EBA | Teljes EBA-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Teljes jegyzett tőke | 3 000 | 900 |
| Befizetett | (600) | (180) |
| Még le nem hívott | 2 400 | 720 |

millió EUR

EBA

Teljes EBA-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Teljes jegyzett tőke

3 000

900

Befizetett

(600)

(180)

Még le nem hívott

2 400

720

ARTEMIS közös vállalkozás

ARTEMIS közös vállalkozás

Ezt a jogalanyt azért hozták létre, hogy közös technológiai kezdeményezést hajtsanak végre a magánszférával a beágyazott számítástechnikai rendszerek terén. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 420 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből az időszakra vonatkozóan és kumulatívan 3 millió EUR.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

E jogalany tevékenységének célja, hogy felgyorsítsa a környezetkímélő légiközlekedési technológiák kifejlesztését, validálását és demonstrációját az EU-ban, és különösen hogy a légiközlekedés környezeti hatásainak csökkentése céljából mélyrehatóan innovatív légiközlekedési rendszert hozzon létre. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 800 millió EUR. A meg nem jelenített részesedés a veszteségből az időszakra vonatkozóan és kumulatívan 5 millió EUR.

ENIAC közös vállalkozás

ENIAC közös vállalkozás

Az ENIAC célja, hogy a nanoelektronika terén közösen elfogadott kutatási napirendet alakítson ki annak érdekében, hogy e terület fő kompetenciáinak kidolgozására és elfogadására vonatkozóan kutatási prioritásokat határozzanak meg. E célkitűzéseket a K+F tevékenységek támogatását célzó állami és magánszektorbeli erőforrások egyesítésével valósítják meg, projektek formájában. Az EU teljes hozzájárulása 450 millió EUR. A Bizottság 2011. december 31-én 96,77 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az ENIAC-ban.

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Garanciaalap | 1 475 | 1 346 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| Kockázatitőke-műveletek | 134 | 137 |
| ETF Startup eszköz | 234 | 199 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 111 | 102 |
| Környezetbarát Növekedésért Alap | 69 | 20 |
| GEEREF | 38 | 56 |
| Progress mikrofinanszírozási eszköz | 18 | 14 |
| Egyéb befektetések | 5 | 1 |
| Összesen | 2 272 | 2 063 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Garanciaalap

1 475

1 346

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

Kockázatitőke-műveletek

134

137

ETF Startup eszköz

234

199

Délkelet-Európáért Európai Alap

111

102

Környezetbarát Növekedésért Alap

69

20

GEEREF

38

56

Progress mikrofinanszírozási eszköz

18

14

Egyéb befektetések

5

1

Összesen

2 272

2 063

2.4.1.   
  Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap nettó eszközei
   (3)

A garanciaalap nettó eszközei

3

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 1 174 | 1 154 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 302 | 193 |
| Eszközök összesen | 1 476 | 1 347 |
| Kötelezettségek összesen | (1) | (1) |
| Nettó eszközérték | 1 475 | 1 346 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

1 174

1 154

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

302

193

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 476

1 347

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(1)

(1)

Nettó eszközérték

Nettó eszközérték

1 475

1 475

1 346

1 346

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozatok eredményeként az Unió által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) Európai Unión kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az Európai Unión kívüli Euratom-hiteleket. E hosszú lejáratú eszköz finanszírozza az Unió által garantált bedőlt kölcsönöket, így hosszú lejáratú befektetésnek is tekinthető. Ezt bizonyítja az a tény is, hogy az értékesíthető eszközök csaknem 83 %-ának lejárata 1 és 10 év közötti. Az alapot az Unió általános költségvetéséből a műveletek tőkeértékének 9 %-ával megegyező összegben nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint a fizetési kötelezettségüknek eleget nem tevő azon adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. A felmerülő éves többletet bevételként vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az Unió köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciák fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben. E tartalék összege megegyezik az év végén fennálló kölcsönök 9 %-os célösszegének.

2.4.2.   
  Egyéb hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

Egyéb hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

Ezek olyan befektetések és részesedések, amelyek megvásárlásával a cél a kedvezményezettek gazdasági tevékenységei fejlesztésének elősegítése volt.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

Mivel az EBRD-t egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, a Bizottság részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

| millió EUR |
| --- |
| EBRD | Teljes EBRD-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Teljes jegyzett tőke | 28 380 | 900 |
| Befizetett | (6 199) | (188) |
| Még le nem hívott | 22 181 | 712 |

millió EUR

EBRD

Teljes EBRD-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Teljes jegyzett tőke

28 380

900

Befizetett

(6 199)

(188)

Még le nem hívott

22 181

712

A kockázatitőke-műveletek keretében tőkebefektetések finanszírozásához nyújtanak összegeket pénzügyi közvetítőknek. Ezeket a műveleteket az Európai Beruházási Bank kezeli és az európai szomszédságpolitika keretében finanszírozzák.

kockázatitőke-műveletek

Az ETF Startup eszköz magában foglalja a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló programot (Growth & Employment), a MAP-programot, a CIP-programot, valamint a technológia-transzfer kísérleti projektet, az EBA vagyonkezelésében, amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-társaságokba való befektetés révén. Év végén további 126 millió EUR-ra vállaltak kötelezettséget az ETF Startup eszközhöz és a kkv-finanszírozási eszközhöz kapcsolódóan, a többi fél azonban még nem hívta le ezt az összeget.

ETF Startup eszköz

Ugyancsak ebben a fejezetben szerepel a Délkelet-Európáért Európai Alap, amely szerkezetileg változó alaptőkéjű vállalkozás (SICAV). Az alap általános célja, hogy helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott pótlólagos fejlesztési források folyamatos rendelkezésre bocsátása révén előmozdítsa a délkelet-európai gazdasági fejlődést és növekedést.

Délkelet-Európáért Európai Alap

A Környezetbarát Növekedésért Alap (korábban Délkelet-európai Energiahatékonysági Alap) átfogó célja, hogy növelje az energiahatékonyságot és előmozdítsa a megújuló energiák használatát Délkelet-Európában azáltal, hogy pénzügyi intézményekkel kialakított partnerség és közvetlen finanszírozás révén célzott finanszírozást nyújt a vállalkozások és a lakosság számára. A GEEREF egy globális kockázati tőkét nyújtó új innovatív alap, amely ösztönzi a fejlődő országokban és a feltörekvő gazdaságokban az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra irányuló projektekbe való magánberuházásokat.

Környezetbarát Növekedésért Alap

GEEREF

2.5.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖLCSÖNÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖLCSÖNÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-kölcsönök | 2.5.1 | 170 | 162 |
| Felvett hitelből nyújtott kölcsönök | 2.5.2 | 41 230 | 11 478 |
| Összesen | 41 400 | 11 640 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-kölcsönök

2.5.1

2.5.1

170

162

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

2.5.2

2.5.2

41 230

11 478

Összesen

41 400

11 640

2.5.1.   
  Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök | ESZAK lakáskölcsönök | Összesen |
| Összesen 2010.12.31-én | 140 | 22 | 162 |
| Új kölcsönök | 31 | 0 | 31 |
| Visszafizetések | (17) | (5) | (22) |
| Árfolyam-különbözet | (4) | — | (4) |
| A könyv szerinti érték változásai | 1 | 2 | 3 |
| Összesen 2011.12.31-én | 151 | 19 | 170 |

millió EUR

Különleges feltételek mellett nyújtott kölcsönök

ESZAK lakáskölcsönök

Összesen

Összesen 2010.12.31-én

140

22

162

Új kölcsönök

31

0

31

Visszafizetések

(17)

(5)

(22)

Árfolyam-különbözet

(4)

—

(4)

A könyv szerinti érték változásai

1

2

3

Összesen 2011.12.31-én

151

19

170

A különleges feltételekkel nyújtott kölcsönöket a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással. Ezen összegek mindegyikének esedékessége meghaladja az év végét követő 12 hónapot. E kölcsönök tényleges kamatlába 7,73 % és 14,507 % között mozog.

2.5.2.   
  Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2010.12.31-én | 503 | 469 | 12 246 | — | 264 | 13 482 |
| Új kölcsönök | 126 | — | 1 350 | 28 000 | — | 29 476 |
| Visszafizetések | (36) | (20) | (2 000) | — | — | (2 056) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | 6 | 6 |
| A könyv szerinti érték változásai | 2 | 2 | 29 | 344 | (4) | 373 |
| Összesen 2011.12.31-én | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 5 | — | — | — | 46 | 51 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 220 | 41 230 |

millió EUR

MFA

Euratom

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2010.12.31-én

503

469

12 246

—

264

13 482

Új kölcsönök

126

—

1 350

28 000

—

29 476

Visszafizetések

(36)

(20)

(2 000)

—

—

(2 056)

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

6

6

A könyv szerinti érték változásai

2

2

29

344

(4)

373

Összesen 2011.12.31-én

595

451

11 625

28 344

266

41 281

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

5

5

—

—

—

—

—

—

46

46

51

51

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

220

220

41 230

41 230

Ezen összegek jelentős emelkedésének oka az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 2011 során történt folyósítások, ezt az EU hitelnyújtásainak emelkedése is tükrözi (lásd a 2.16. megjegyzést). A hitelfelvételi és –nyújtási tevékenységekkel kapcsolatos további információk a 7. megjegyzésben szerepelnek.

2.16.

7.

2.6.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ÉS BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Tagállamok | 268 | 14 |
| ESZAK személyzeti kölcsönök | 7 | 9 |
| Garanciák és betétek | 11 | 14 |
| Egyéb | 3 | 3 |
| Összesen | 289 | 40 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Tagállamok

268

14

ESZAK személyzeti kölcsönök

7

9

Garanciák és betétek

11

14

Egyéb

3

3

Összesen

289

40

A fenti követelésekből 273 millió EUR (2010: 14 millió EUR) ellenszolgáltatás nélküli műveletekhez kapcsolódik. A tagállamoktól származó hosszú lejáratú követelések jelentős emelkedése végre nem hajtott EMGA és vidékfejlesztési záróelszámolási határozatokra vezethető vissza. Ezeket az összegeket egyes tagállamoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtással összefüggésben több részletben kell visszafizettetni 2012-ben és 2013-ban. A 2013-ban visszafizettetendő összegeket a fenti táblázat tartalmazza, a 2012-ben visszafizettetendő összegeket pedig a rövid lejáratú követeléseknél tüntettük fel (lásd a 2.11.1. megjegyzést).

2.11.1.

2.7.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Előfinanszírozás | 2.7.1 | 40 625 | 40 298 |
| Előfinanszírozott kiadás | 2.7.2 | 4 098 | 3 820 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás összesen | 44 723 | 44 118 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Előfinanszírozás

2.7.1

2.7.1

40 625

40 298

Előfinanszírozott kiadás

2.7.2

2.7.2

4 098

3 820

Hosszú lejáratú előfinanszírozás összesen

44 723

44 118

2.7.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű visszafizetendő vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között, az egyenleg hosszú távú.

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által a kedvezményezettektől bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások. 2011. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott biztosítékok nominális értéke 1 330 millió EUR, szemben az 1 083 millió EUR-s tényleges értékkel (2010: 1 227 millió EUR és 1 059 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvevői garanciaalap – a 2011-ben kifizetett előfinanszírozás teljes összege 3,3 milliárd EUR volt (2010:3,2 milliárd EUR). Ez az alap az Európai Uniótól független gazdálkodó egység és nem tartozik e beszámoló konszolidálási körébe – 11.2.3. megjegyzés.

11.2.3.

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 1 219 | 1 695 |
| Közvetett centralizált irányítás | 774 | 620 |
| Decentralizált irányítás | 697 | 441 |
| Megosztott irányítás | 37 249 | 37 055 |
| Közös irányítás | 686 | 487 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás összesen | 40 625 | 40 298 |

millió EUR

Irányítás típusa

2011.12.31.

2010.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

1 219

1 695

Közvetett centralizált irányítás

774

620

Decentralizált irányítás

697

441

Megosztott irányítás

37 249

37 055

Közös irányítás

686

487

Hosszú lejáratú előfinanszírozás összesen

40 625

40 298

A 2007–2013 közötti programozási időszakra a hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek közül a legjelentősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódnak: a regionális fejlesztési alap (ERFA), a szociális alap (ESZA), a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap (EMVA), a Kohéziós Alap és a halászati alap. Mivel e projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra.

Az előfinanszírozás az EU összes eszközének jelentős részét teszi ki, ezért alaposan és rendszeresen figyelemmel kísérik. Meg kell jegyezni, hogy a különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához szükséges pénztárkészlet, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat. Az előfinanszírozás megfelelőbb nyomon követése érdekében a Bizottság kellően megfontolta ezeket a tényezőket.

Az előfinanszírozás alakulását illetően látható, hogy 2007-től 2009-ig gyors ütemben emelkedtek a kifizetések, ami egybeesik a 2007–2013 közötti programozási időszak kezdeti éveivel. Ebben az időszakban új programok és fellépések kezdődtek, amelyekhez a Bizottság előfinanszírozási kifizetések formájában nyújtott később támogatást. Először 2011-ben csökkent az előfinanszírozás szintje, megerősítve azt a tendenciát, mely szerint a 2007–2013 közötti pénzügyi keret kezdeti éveiben tapasztalt emelkedés a többéves programok kiadásai profiljának természetes velejárója. 2011-ben a teljes előfinanszírozás 2010-hez képest 1,5 %-kal, azaz 743 millió EUR-val csökkent, főként a megosztott irányítás alá tartozó rövid távú előfinanszírozási összegek csökkenése miatt (lásd a 2.12.1. megjegyzést). Ezt a csökkenést azonban ellensúlyozza az előfinanszírozott kiadások emelkedése, amelynek oka, hogy a Bizottság által a tagállamoknak folyósított támogatási programok előlegösszegeit illetően új eszközöket számoltak el (lásd az alábbiakban).

2.12.1.

2.7.2.   
  Előfinanszírozott kiadás

Előfinanszírozott kiadás

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Pénzügyi konstrukciók | 3 378 | 3 820 |
| Támogatási programok | 720 | — |
| Összesen | 4 098 | 3 820 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Pénzügyi konstrukciók

3 378

3 820

Támogatási programok

720

—

Összesen

4 098

3 820

A 2007–2013 közötti kohéziós és vidékfejlesztési programok keretében kifizetéseket lehet teljesíteni az uniós költségvetésből a tagállamok számára, hogy hozzájáruljanak a tagállamok által létrehozott és a felelősségük alatt álló pénzügyi konstrukciókhoz (amelyek ölthetik kölcsön, garancia vagy tőkebefektetések formáját). Az e konstrukciók keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan a standard előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek a Bizottság mérlegében. Az alap-jogiaktusok azonban nem kötelezik a tagállamokat arra, hogy ezen előlegek felhasználásáról időszakosan jelentést tegyenek a Bizottság felé, és néhány esetben még a Bizottságnak benyújtott kiadáskimutatásokban sem tüntetik fel. Így ezen eszköz értékét év végén – a pénzeszközök felhasználásáról a tagállamoktól kapott információk alapján – becsléssel állapítják meg.

A Bizottság 2010-ben feltüntette mérlegében a pénzügyi konstrukciókat, és olyan hasonló programokat is elemzett, amelyeknél a tagállamoknak előleget fizetett. Ennek keretében információkat kért a tagállamoktól a különböző támogatási programokból (állami támogatás, az EMGA piaci intézkedései) kapott előlegek, valamint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból nyújtott hozzájárulások felhasználására vonatkozóan. 2010 végén azonban nem állt rendelkezésre elegendő tagállami információ ahhoz, hogy a Bizottság megbízhatóan megbecsülhesse a 2010. december 31-én még nyitott összegeket. A jelenlegi információk alapján ezek az összegek nem jelentős mértékűek. A Bizottság 2011-ben tovább folytatta a munkát és a tagállamoktól gyűjtött információk alapján most már pontosabban meg tudja becsülni e nyitott előlegek összegét. A Bizottság mérlegében ezért a 2011. december 31-i fordulónappal eszközként tüntették fel ezeket az előlegeket, tervezett felhasználásukból kiindulva hosszú lejárat (a fenti 720 millió EUR) és rövid lejárat (1 792 millió EUR, lásd a 2.12.2. megjegyzést) szerinti bontásban. Ezen eszköz megjelenítésével párhuzamosan a 2011-es kiadásokat ugyanilyen összegben csökkentették.

2.12.2.

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

2.8.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Tudományos anyagok | 78 | 71 |
| Egyéb | 16 | 20 |
| Összesen | 94 | 91 |

millió EUR

Leírás

2011.12.31.

2010.12.31.

Tudományos anyagok

78

71

Egyéb

16

20

Összesen

94

91

2.9.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket befektetési hozamukért vagy megtérülésükért vásárolták, illetve bizonyos eszközstruktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek.

ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 463 | 1 283 |
| BUFI-befektetések | 1 358 | 515 |
| Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus | 547 | 419 |
| A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz | 97 | 111 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 151 | — |
| Egyéb | 3 | 3 |
| Összesen | 3 619 | 2 331 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 463

1 283

BUFI-befektetések

1 358

515

Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus

547

419

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

97

111

Európai Vegyianyag-ügynökség

151

—

Egyéb

3

3

Összesen

3 619

2 331

A felszámolás alatt álló ESZAK összegei esetében minden értékesíthető befektetés változó kamatozású, euróban denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. A (valós értéken kifejezett) hitelviszonyt megtestesítő azon értékpapírok összege, amelyek végső lejáratára 2012-ben kerül sor, 2011. december 31-én 481 millió EUR-t tesz ki (2010: 294 millió EUR).

Jóllehet a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus és a TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz vonatkozásában (lásd az 5.1.2. megjegyzést is) egyaránt sor került műveletekre, az előző évhez képest bekövetkezett jelentős emelkedés főként annak tulajdonítható, hogy az átmenetileg beszedett pénzbírságokat a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által kezelt, speciálisan létrehozott alapba (BUFI) fektették be. Ezeket az összegeket 2010 előtt külön bankszámlákon tartották volna – lásd a 2.13.2. megjegyzést (korlátozott felhasználású pénzeszközök).

5.1.2.

2.13.2.

2.10.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: RÖVID LEJÁRATÚ KÖLCSÖNÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK: RÖVID LEJÁRATÚ KÖLCSÖNÖK

Ezen összegek elsősorban olyan kölcsönöket jelentenek, amelyeknek a fennmaradó végső lejárata a mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hónap (további részletekért lásd a fenti 2.5.2. pontot). Tavaly itt szerepelt egy 2 milliárd EUR-s összeg a Magyarországnak nyújtott fizetésimérleg-kölcsönhöz kapcsolódóan, amelyet 2011. decemberben visszafizettek. Ugyancsak e megnevezésben szerepel 51 millió EUR összegű lekötött betét, amely elsősorban az Európai Külügyi Szolgálathoz és az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontjához kapcsolódik.

2.5.2.

2.11.   EGYÉB BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

EGYÉB BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Folyó követelések | 2.11.1 | 6 189 | 6 786 |
| Egyéb követelések | — | 21 | 20 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.11.2 | 3 267 | 4 525 |
| Összesen | 9 477 | 11 331 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Folyó követelések

2.11.1

2.11.1

6 189

6 786

Egyéb követelések

—

21

20

Aktív időbeli elhatárolások

2.11.2

2.11.2

3 267

4 525

Összesen

9 477

11 331

A teljes fenti összeg a becslések szerint 8 955 millió EUR-t foglal magában (2010: 11 009 millió EUR) ellenszolgáltatás nélküli műveletekhez kapcsolódóan.

2.11.1.   
  Folyó követelések

Folyó követelések

| millió EUR |
| --- |
| Számlacsoport | 2011.12.31-én | 2010.12.31-én |
| Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték | Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték |
| Vevők | 379 | (94) | 285 | 207 | (79) | 128 |
| Pénzbírságok | 3 369 | (244) | 3 125 | 4 584 | (406) | 4 178 |
| Tagállamok | 4 243 | (1 550) | 2 693 | 4 011 | (1 625) | 2 386 |
| Egyéb | 89 | (3) | 86 | 96 | (2) | 94 |
| Összesen | 8 080 | (1 891) | 6 189 | 8 898 | (2 112) | 6 786 |

millió EUR

Számlacsoport

2011.12.31-én

2010.12.31-én

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Vevők

379

(94)

285

207

(79)

128

Pénzbírságok

3 369

(244)

3 125

4 584

(406)

4 178

Tagállamok

4 243

(1 550)

2 693

4 011

(1 625)

2 386

Egyéb

89

(3)

86

96

(2)

94

Összesen

8 080

(1 891)

6 189

8 898

(2 112)

6 786

Vevők

Vevők

Ide azok a beszedési utalványok tartoznak, amelyeket év végén behajtandó és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő megállapított kintlévőségként könyveltek le.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ez a Bizottság által kirótt pénzbírságokhoz kapcsolódóan beszedendő összegekre vonatkozik. Az e követelések tekintetében 2011. december 31-én még fennálló pénzbírságokra vonatkozóan összesen 3 012 millió EUR (2010: 2 585 millió EUR) összegű garancia érkezett. Meg kell jegyezni, hogy a követelésekből 209 millió EUR kifizetése 2011. december 31. után volt esedékes.

Tagállamokkal szembeni követelések

Tagállamokkal szembeni követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések |
| EMGA | 1 439 | 1 130 |
| EMVA | 23 | — |
| TRDI | 37 | 19 |
| SAPARD | 142 | 146 |
| Leírás | (771) | (814) |
| Összesen | 870 | 481 |
| Befizetett és beszedhető héa | 41 | 46 |
| Saját források |
| Az A-számlán megállapítva | 29 | 81 |
| Az elkülönített számlán megállapítva | 1 263 | 1 285 |
| Leírás | (779) | (811) |
| Egyéb | 114 | 391 |
| Összesen | 627 | 946 |
| Egyéb követelések a tagállamokkal szemben |
| Várt előfinanszírozási visszafizettetés | 963 | 561 |
| Egyéb | 192 | 352 |
| Összesen | 1 155 | 913 |
| Összesen | 2 693 | 2 386 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

EMGA

1 439

1 130

EMVA

23

—

TRDI

37

19

SAPARD

142

146

Leírás

(771)

(814)

Összesen

870

481

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

41

41

46

46

Saját források

Saját források

Az A-számlán megállapítva

29

81

Az elkülönített számlán megállapítva

1 263

1 285

Leírás

(779)

(811)

Egyéb

114

391

Összesen

627

946

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

963

561

Egyéb

192

352

Összesen

1 155

913

Összesen

2 693

2 386

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

Az EMGA-ra és vidékfejlesztésre vonatkozó követelések

Ide főként az EMGA kedvezményezettjeivel szembeni, a tagállamok által október 15-ig bejelentett és igazolt, december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2010. december 31-ig még felmerült követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeni behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

Saját forrásokra vonatkozó követelések

Saját forrásokra vonatkozó követelések

Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a tradicionális saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekből. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról.

2.11.2.   
  Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Elhatárolt bevételek | 2 952 | 3 445 |
| Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre | 296 | 1 061 |
| Egyéb | 19 | 19 |
| Összesen | 3 267 | 4 525 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Elhatárolt bevételek

2 952

3 445

Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre

296

1 061

Egyéb

19

19

Összesen

3 267

4 525

Az e megnevezésben szereplő fő összeg elhatárolt bevétel.

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Saját források | 2 644 | 2 657 |
| Mezőgazdasági címzett bevételek november-december | 111 | 72 |
| EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok | — | 520 |
| Kohéziós Alap, Regionális és Vidékfejlesztési Alap: pénzügyi korrekciók | 16 | 43 |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 181 | 153 |
| Elhatárolt bevétel összesen | 2 952 | 3 445 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Saját források

2 644

2 657

Mezőgazdasági címzett bevételek november-december

111

72

EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok

—

520

Kohéziós Alap, Regionális és Vidékfejlesztési Alap: pénzügyi korrekciók

16

43

Egyéb elhatárolt bevételek

181

153

Elhatárolt bevétel összesen

2 952

3 445

A jövőbeni kötelezettségekre vonatkozó aktív időbeli elhatárolások jelentős csökkenésének oka, hogy hatékonyabbá vált a tagállamok által a pénzügyi konstrukciókba átcsoportosított azon források számviteli kezelése, amelyeknek a Bizottság felé való bejelentésére vagy a Bizottság általi visszatérítésére év végéig nem került sor. Ezeket az összegeket levonták ugyanis azokból az elhatárolt költségekből, amelyekhez kapcsolódnak.

Az elhatárolt bevételekhez sorolt egyéb összegek közé elsősorban a késedelmi kamatbevétel, a banki kamatok, valamint az előfinanszírozás összegeinek kamata tartozik.

2.12.   RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Előfinanszírozás | 2.12.1 | 8 089 | 9 123 |
| Előfinanszírozott kiadás | 2.12.2 | 2 918 | 955 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 11 007 | 10 078 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Előfinanszírozás

2.12.1

2.12.1

8 089

9 123

Előfinanszírozott kiadás

2.12.2

2.12.2

2 918

955

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

11 007

10 078

2.12.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 3 048 | 3 038 |
| Közvetett centralizált irányítás | 3 037 | 2 368 |
| Decentralizált irányítás | 330 | 536 |
| Megosztott irányítás | 761 | 2 177 |
| Közös irányítás | 803 | 894 |
| Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott | 110 | 110 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás összesen | 8 089 | 9 123 |

millió EUR

Irányítás típusa

2011.12.31.

2010.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

3 048

3 038

Közvetett centralizált irányítás

3 037

2 368

Decentralizált irányítás

330

536

Megosztott irányítás

761

2 177

Közös irányítás

803

894

Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott

110

110

Rövid lejáratú előfinanszírozás összesen

8 089

9 123

A megosztott irányítás alá tartozó rövid lejáratú előfinanszírozás csökkenésének oka, hogy jelentősen előrehaladt a 2000–2006 közötti programozási időszak lezárásának folyamata (főként a vidékfejlesztési alap, a regionális fejlesztési alap és a Kohéziós Alap esetében). Noha 2011-ben is fizettek ki előfinanszírozási részleteket új projektekre (a 2007–2013 közötti időszakhoz kapcsolódó programokra), ezeket a hosszú lejáratú eszközöknél szerepeltették, amint azt a 2.7. megjegyzés részletezi.

2.7.

2.12.2.   
  Előfinanszírozott kiadás

Előfinanszírozott kiadás

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Pénzügyi konstrukciók | 1 126 | 955 |
| Támogatási programok | 1 792 | — |
| Összesen | 2 918 | 955 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Pénzügyi konstrukciók

1 126

955

Támogatási programok

1 792

—

Összesen

2 918

955

A 2.7.2. megjegyzésben leírtaknak megfelelően, ezek az összegek a 2007–2013 közötti kohéziós és vidékfejlesztési programok keretében a tagállamok felé teljesített kifizetésekhez kapcsolódnak, hogy visszatérítsék azokat az összegeket, amelyeket a kedvezményezettek számára előzetesen kifizettek, viszont az év végéig még nem kerültek felhasználásra. A fenti összegeket várhatóan 2012 folyamán felhasználják.

2.7.2.

2.13.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Korlátlan felhasználású pénzeszköz: |
| A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | 7 450 | 10 123 |
| Folyószámlák | 1 099 | 1 150 |
| Előlegszámlák | 43 | 39 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | (5) | 1 |
| Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzeszköz-egyenértékesek | 2 028 | 1 670 |
| Összesen | 10 615 | 12 983 |
| Korlátozott felhasználású pénzeszközök | 8 320 | 9 080 |
| Összesen | 18 935 | 22 063 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

Korlátlan felhasználású pénzeszköz

A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

7 450

10 123

Folyószámlák

1 099

1 150

Előlegszámlák

43

39

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

(5)

1

Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzeszköz-egyenértékesek

2 028

1 670

Összesen

10 615

12 983

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

8 320

8 320

9 080

9 080

Összesen

18 935

22 063

2.13.1.   
  Korlátlan felhasználású pénzeszközök

Korlátlan felhasználású pénzeszközök

A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják a Bizottság valamennyi, tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit.

A rövid lejáratú betétként feltüntetett összegek elsősorban olyan összegekhez kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes programok végrehajtása céljából. Év végéig 118 millió EUR-t kötöttek le, amelyet a többi fél még nem hívott le.

2.13.2.   
  Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

A korlátozott felhasználású pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel az 5.2. megjegyzésben.

5.2.

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.14.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Nyugdíjak – személyzet | 30 617 | 32 801 |
| Nyugdíjak – egyéb | 777 | 840 |
| Közös betegségbiztosítási rendszer | 3 441 | 3 531 |
| Összesen | 34 835 | 37 172 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Nyugdíjak – személyzet

30 617

32 801

Nyugdíjak – egyéb

777

840

Közös betegségbiztosítási rendszer

3 441

3 531

Összesen

34 835

37 172

2.14.1.   
  Nyugdíjak – személyzet

Nyugdíjak – személyzet

A személyzeti nyugdíjrendszer (PSEO) keretében fizetendő ellátásokat – a személyzeti szabályzat 83. cikkének megfelelően – az uniós költségvetés finanszírozza. E rendszer finanszírozására nem képeznek külön alapot, hanem a tagállamok az e kiadások finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztviselők a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelező járulék formájában.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2011. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 25 standardban meghatározott módszertannak (és ezért a 12. uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra. Az e kötelezettség kiszámításához használt módszer a kivetített jóváírási egység módszere („projected unit credit” módszer). Az értékelés során a következő alapvető biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:

| Biztosításmatematikai feltételezések | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Nominális diszkontráta (%) | 4,9 % | 4,6 % |
| Várható inflációs ráta | 1,8 % | 2,1 % |
| Reáldiszkontráta | 3,0 % | 2,4 % |
| Házasság valószínűsége: Férfi/nő | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés | 0 % | 0 % |
| A nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtáblája | Igen | Igen |

Biztosításmatematikai feltételezések

2011.12.31.

2010.12.31.

Nominális diszkontráta (%)

4,9 %

4,6 %

Várható inflációs ráta

1,8 %

2,1 %

Reáldiszkontráta

3,0 %

2,4 %

Házasság valószínűsége: Férfi/nő

84 %/38 %

84 %/38 %

Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés

0 %

0 %

A nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtáblája

Igen

Igen

A nyugdíjkötelezettségek jelentős csökkenésének oka, hogy nagymértékben emelkedett az alkalmazott diszkontráta, ami jelentős mértékű éves biztosításmatematikai nyereséget eredményezett.

Változások a bruttó munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Változások a bruttó munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

| millió EUR |
| --- |
| | Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek | Betegségbiztosítás |
| Bruttó kötelezettség előző év végén | 36 639 | 3 791 |
| Szolgálati/normál költség | 1 255 | 169 |
| Kamatköltség | 1 716 | 180 |
| Kifizetett juttatások | (1 187) | (112) |
| Biztosításmatematikai nyereség | (4 226) | (317) |
| Változás az új belépők miatt | 36 | 0 |
| Bruttó kötelezettség év végén | 34 233 | 3 711 |
| Nyugdíjegyütthatóval kapcsolatos kötelezettség | 834 | n.a. |
| Nyugdíjakra kivetett adók levonása | (4 450) | n.a. |
| Programeszközök | 0 | (270) |
| Nettó kötelezettség év végén | 30 617 | 3 441 |

millió EUR

Személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek

Betegségbiztosítás

Bruttó kötelezettség előző év végén

36 639

3 791

Szolgálati/normál költség

1 255

169

Kamatköltség

1 716

180

Kifizetett juttatások

(1 187)

(112)

Biztosításmatematikai nyereség

(4 226)

(317)

Változás az új belépők miatt

36

0

Bruttó kötelezettség év végén

34 233

3 711

Nyugdíjegyütthatóval kapcsolatos kötelezettség

834

n.a.

Nyugdíjakra kivetett adók levonása

(4 450)

n.a.

Programeszközök

0

(270)

Nettó kötelezettség év végén

Nettó kötelezettség év végén

30 617

30 617

3 441

3 441

2.14.2.   
  Nyugdíjak - egyéb

Nyugdíjak - egyéb

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.14.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

Értékelés készült azon becsült kötelezettségekre vonatkozóan is, amelyet az Unió a nyugdíjas személyzettel kapcsolatban a közös betegségbiztosítási rendszerbe fizetendő hozzájárulásokkal összefüggésben visel. E bruttó kötelezettségek értéke az értékelés alapján 3 711 millió EUR. A nettó összeget úgy kapták meg, hogy e bruttó kötelezettségből levonták a programeszközök 270 millió EUR-s összegét. A számításnál használt diszkontkamatláb és általános bérnövekedés megegyezik a személyzeti nyugdíjak értékelésénél használtakkal.

2.15.   HOSSZÚ TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

HOSSZÚ TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2010.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átsorolás a rövid lejáratúak közé | A becslés változása | Összeg 2011.12.31-én |
| Jogi ügyek | 306 | 95 | (29) | (4) | 0 | 0 | 368 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 905 | 0 | 0 | (8) | (29) | 137 | 1 005 |
| Pénzügyi | 86 | 41 | 0 | 0 | (30) | 3 | 100 |
| Egyéb | 20 | 4 | (2) | 0 | 0 | 0 | 22 |
| Összesen | 1 317 | 140 | (31) | (12) | (59) | 140 | 1 495 |

millió EUR

Összeg 2010.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átsorolás a rövid lejáratúak közé

A becslés változása

Összeg 2011.12.31-én

Jogi ügyek

306

95

(29)

(4)

0

0

368

Nukleáris létesítmények leszerelése

905

0

0

(8)

(29)

137

1 005

Pénzügyi

86

41

0

0

(30)

3

100

Egyéb

20

4

(2)

0

0

0

22

Összesen

1 317

140

(31)

(12)

(59)

140

1 495

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel az év végét követően több mint 12 hónappal folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg fizetendő összegek becslése. Ennek legnagyobb része az EMGA-kiadások pénzügyi korrekcióival kapcsolatos, év végén függőben lévő bírósági ügyeket, valamint a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó egyéb bírósági ügyeket érinti.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

2008-ban egy független szakértőkből álló konzorcium felülvizsgálta a JRC nukleáris létesítményeinek leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekről készült 2003. évi tanulmányát. A pénzügyi kimutatásban feltüntetendő céltartalék alapját az 1 222 millió EUR-s (korábban 1 145 millió EUR-s) felülvizsgált becslésük jelenti. Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot indexálták az infláció miatt, majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 20 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg beállított összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek olyan céltartalékok, amelyek az 1998. és a 2001. évi kkv-garanciakeretből, valamint a CIP 2007. évi kkv–garanciakeretéből és az európai Progress mikrofinanszírozási eszközből (garancia) nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket tartalmazzák, amelyeket az Európai Beruházási Alap (EBA) saját nevében, de a Bizottság megbízásából és kockázatára bocsát ki. A lehívott és a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat (az euro-swap éves ráta alkalmazásával) nettó jelenértékükre diszkontálják.

2.16.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Hosszú lejáratú hitelek | 2.16.1 | 41 200 | 11 445 |
| Garanciaalap kiszűrése (4) | 2.4.1 | (21) | — |
| Összesen | 41 179 | 11 445 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Hosszú lejáratú hitelek

2.16.1

2.16.1

41 200

11 445

Garanciaalap kiszűrése (4)

4

2.4.1

2.4.1

(21)

—

Összesen

41 179

11 445

2.16.1.   
  Hosszú lejáratú hitelfelvételek

Hosszú lejáratú hitelfelvételek

| millió EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2010.12.31-én | 503 | 469 | 12 246 | 0 | 231 | 13 449 |
| Új hitelfelvételek | 126 | 0 | 1 350 | 28 000 | 0 | 29 476 |
| Visszafizetések | (36) | (20) | (2 000) | 0 | 0 | (2 056) |
| Árfolyam-különbözet | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| A könyv szerinti érték változásai | 2 | 2 | 29 | 344 | (1) | 376 |
| Összesen 2011.12.31-én | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 5 | 0 | 0 | 0 | 46 | 51 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 190 | 41 200 |

millió EUR

MFA

Euratom

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2010.12.31-én

503

469

12 246

0

231

13 449

Új hitelfelvételek

126

0

1 350

28 000

0

29 476

Visszafizetések

(36)

(20)

(2 000)

0

0

(2 056)

Árfolyam-különbözet

0

0

0

0

6

6

A könyv szerinti érték változásai

2

2

29

344

(1)

376

Összesen 2011.12.31-én

595

451

11 625

28 344

236

41 251

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

5

5

0

0

0

0

0

0

46

46

51

51

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

190

190

41 200

41 200

Ez a megnevezés az Európai Unió egy éven túli lejáratú hitelfelvételeit tartalmazza. A hitelfelvételek magukban foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 41 011 millió EUR-t tesznek ki (2010: 13 211 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak. A hitelfelvételi és –nyújtási tevékenységekkel kapcsolatos további információk a 7. megjegyzésben szerepelnek.

7.

2.17.   EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 1 603 | 1 672 |
| Részletekben kifizetett épületek | 367 | 382 |
| Egyéb | 89 | 50 |
| Összesen | 2 059 | 2 104 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

1 603

1 672

Részletekben kifizetett épületek

367

382

Egyéb

89

50

Összesen

2 059

2 104

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.18.   RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2010.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Áthozatal a hosszú lej. céltartalékból | A becslés változása | Összeg 2011.12.31-én |
| Jogi ügyek | 29 | 11 | (18) | (5) | 0 | 0 | 17 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 21 | 0 | 0 | (21) | 29 | 0 | 29 |
| Pénzügyi | 140 | 27 | (2) | (33) | 30 | 3 | 165 |
| Egyéb | 24 | 56 | (1) | (20) | 0 | 0 | 59 |
| Összesen | 214 | 94 | (21) | (79) | 59 | 3 | 270 |

millió EUR

Összeg 2010.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Áthozatal a hosszú lej. céltartalékból

A becslés változása

Összeg 2011.12.31-én

Jogi ügyek

29

11

(18)

(5)

0

0

17

Nukleáris létesítmények leszerelése

21

0

0

(21)

29

0

29

Pénzügyi

140

27

(2)

(33)

30

3

165

Egyéb

24

56

(1)

(20)

0

0

59

Összesen

214

94

(21)

(79)

59

3

270

Ebbe a megnevezésbe a céltartalékok egy éven belül esedékessé váló része tartozik.

2.19.   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

Ez a megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hónapon belül esedékes hitelfelvételekhez kapcsolódik (lásd a 2.16. megjegyzést).

2.16.

2.20.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.20.1 | 81 | 78 |
| Folyó kötelezettségek | 2.20.2 | 22 211 | 17 615 |
| Egyéb kötelezettségek | — | 100 | 97 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.20.3 | 69 081 | 66 739 |
| Összesen | 91 473 | 84 529 |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

2.20.1

2.20.1

81

78

Folyó kötelezettségek

2.20.2

2.20.2

22 211

17 615

Egyéb kötelezettségek

—

100

97

Passzív időbeli elhatárolások

2.20.3

2.20.3

69 081

66 739

Összesen

91 473

84 529

2.20.1.   
  Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 66 | 65 |
| Egyéb | 15 | 13 |
| Összesen | 81 | 78 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

66

65

Egyéb

15

13

Összesen

81

78

2.20.2.   
  Folyó kötelezettségek

Folyó kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Típus | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Tagállamok | 22 200 | 17 035 |
| Szállítók és egyéb | 1 511 | 1 292 |
| Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek | (1 500) | (712) |
| Összesen | 22 211 | 17 615 |

millió EUR

Típus

2011.12.31.

2010.12.31.

Tagállamok

22 200

17 035

Szállítók és egyéb

1 511

1 292

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

(1 500)

(712)

Összesen

22 211

17 615

A folyó kötelezettségek közé a Bizottság által a támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a beszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően az elszámolható tételek becsült összegét költségként könyvelték, míg a fennmaradó részt „Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek”-ként tüntetik fel (lásd alább). Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, hogy a fizetendő nettó összegeket a folyó kötelezettségek alatt szerepeltetik.

Tagállamok

Tagállamok

Az itt szereplő összegek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett költségtérítési igényekkel kapcsolatosak (az ESZA vonatkozásában 5,8 milliárd EUR, az ERFA és a Kohéziós Alap vonatkozásában 14 milliárd EUR).

Szállítók és egyéb

Szállítók és egyéb

E megnevezésben azok a kötelezettségek szerepelnek, amelyek a támogatási és beszerzési eljárások következtében keletkeztek, továbbá a közszervezeteknek és a konszolidálási körön kívüli intézményeknek, beleértve az EFA-nak fizetendő összegek is.

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

Nem elszámolható összegek becslése és függőben lévő előlegek

A kötelezettségeket csökkenti a beérkezett, de még nem ellenőrzött visszatérítési igények azon része, amelyeket nem ítéltek elszámolhatónak. A legnagyobb összegek a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságokat érintik. A kötelezettségeket csökkenti továbbá a beérkezett visszatérítési igények azon része, amely megfelel az év végéig még nem teljesített, előrefizetett kiadásoknak (1 milliárd EUR).

2.20.3.   
  Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 68 577 | 66 326 |
| Halasztott bevételek | 490 | 407 |
| Konszolidált gazdálkodó egységekhez kapcsolódó összegek | 14 | 6 |
| Összesen | 69 081 | 66 739 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Elhatárolt költségek

68 577

66 326

Halasztott bevételek

490

407

Konszolidált gazdálkodó egységekhez kapcsolódó összegek

14

6

Összesen

69 081

66 739

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés: |
| EMGA: Kiadások 10.16-tól 12.31-ig | 33 774 | 33 015 |
| EMGA: közvetlen támogatás | 10 701 | 10 703 |
| EMGA: cukoripari szerkezetátalakítás | 224 | 400 |
| EMGA: egyéb | 23 | (303) |
| EMVA | 12 127 | 10 792 |
| Összesen | 56 849 | 54 607 |
| Strukturális intézkedések: |
| EHA | 56 | 116 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 4 791 | 4 894 |
| ISPA | 172 | 74 |
| ESZA | 1 687 | 2 182 |
| Összesen | 6 706 | 7 266 |
| Egyéb elhatárolt költségek: |
| K+F | 1 157 | 1 267 |
| Egyéb | 3 865 | 3 186 |
| Összesen | 5 022 | 4 453 |
| Elhatárolt költségek összesen: | 68 577 | 66 326 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés:

EMGA: Kiadások 10.16-tól 12.31-ig

33 774

33 015

EMGA: közvetlen támogatás

10 701

10 703

EMGA: cukoripari szerkezetátalakítás

224

400

EMGA: egyéb

23

(303)

EMVA

12 127

10 792

Összesen

56 849

54 607

Strukturális intézkedések:

Strukturális intézkedések:

EHA

56

116

ERFA és Kohéziós Alap

4 791

4 894

ISPA

172

74

ESZA

1 687

2 182

Összesen

6 706

7 266

Egyéb elhatárolt költségek:

Egyéb elhatárolt költségek:

K+F

1 157

1 267

Egyéb

3 865

3 186

Összesen

5 022

4 453

Elhatárolt költségek összesen:

68 577

66 326

A halasztott bevételek jelentős összege 2011. december 31-én annak volt köszönhető, hogy két tagállam hamarabb fizette be a saját források 2011. évi hozzájárulását.

NETTÓ ESZKÖZÖK ÉS TARTALÉKOK

NETTÓ ESZKÖZÖK ÉS TARTALÉKOK

2.21.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Valósérték-tartalék | (108) | (61) |
| Egyéb tartalékok: |
| Garanciaalap | 1 911 | 1 746 |
| Újraértékelési tartalék | 57 | 57 |
| Egyéb | 1 748 | 1 742 |
| Összesen | 3 716 | 3 545 |
| Összesen | 3 608 | 3 484 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Valósérték-tartalék

(108)

(108)

(61)

(61)

Egyéb tartalékok:

Garanciaalap

1 911

1 746

Újraértékelési tartalék

57

57

Egyéb

1 748

1 742

Összesen

3 716

3 545

Összesen

3 608

3 484

2.21.1.   
  Valósérték-tartalék

Valósérték-tartalék

A számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valósérték-tartalékon keresztül történik. A valósérték-tartalékból 2011-ben nettó 24 millió EUR-t használtak fel felhalmozódott valósérték-csökkenés kapcsán, amelyet a gazdasági eredménykimutatásban az értékesíthető eszközökhöz kapcsolódóan számoltak el.

Év végén a valósérték-tartalék 87 millió EUR összegben tartalmazott valósérték-csökkenést az EU által tartott görög államkötvényekhez kapcsolódóan (névleges érték 129 millió EUR). Meg kell azonban jegyezni, hogy ezeket a kötvényeket hasonló feltételek mellett 2012 elején új kötvényekre cserélték, de ezek nem tartoznak a magánszektor bevonásával zajló adósság-átütemezés alkalmazási körébe. Ennek eredményeképpen valamennyi esedékes összeget teljes mértékben és időben visszafizették 2012. március 20-án (39 millió EUR) és május 18-án (15,7 millió EUR). A pénzügyi eszközök valós értéken történő értékelésére vonatkozó további részletek az 1.5.5. megjegyzésben találhatóak.

1.5.5.

2.21.2.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap működésére vonatkozóan lásd még a 2.4.1. megjegyzést. Ez a tartalék az alap által garantált kinnlévő összeg 9 %-os előirányzott összegét foglalja magában, amelyet eszközként kell tartani.

2.4.1.

Újraértékelési tartalék

Újraértékelési tartalék

Ez a tartalék egyes bizottsági ingatlanok 2005 előtt végzett értékhelyesbítéséhez kapcsolódik.

Egyéb tartalék

Egyéb tartalék

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában. Ezt a tartalékot az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.22.   A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| A tagállamoktól lehívandó összegek 2010. december 31-én | 30 931 |
| A 2010-es költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 4 539 |
| A garanciaalap tartalékának változása | 165 |
| Egyéb tartalékalap-változások | 34 |
| Az év gazdasági eredménye (többlete) | 1 789 |
| A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2011. december 31-én | 37 458 |
| Megoszlás: |
| Munkavállalói juttatások | 34 835 |
| Egyéb összegek | 2 623 |

millió EUR

Összeg

A tagállamoktól lehívandó összegek 2010. december 31-én

30 931

30 931

A 2010-es költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

4 539

A garanciaalap tartalékának változása

165

Egyéb tartalékalap-változások

34

Az év gazdasági eredménye (többlete)

1 789

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2011. december 31-én

37 458

Megoszlás:

Megoszlás:

Munkavállalói juttatások

34 835

Egyéb összegek

2 623

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely 2011. december 31-ig már felmerült a Bizottságnál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N + 1. évben, az N + 1. év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez kapcsolódnak. A lehívandó összegek többségét valójában a tagállamok a pénzügyi év végét követő kevesebb mint 12 hónapon belül kifizetik, a következő év költségvetésének részeként.

Lényegében egyedül a Bizottság által a személyzetnek nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb időszak alatt fizetnek ki, és amelyek finanszírozását a tagállamok éves költségvetési hozzájárulásaiból biztosítják. Az alábbiakban – csupán tájékoztatási céllal – szerepel a jövőbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése:

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Rövid táv: 2012-ben fizetendő összegek | 1 335 |
| Hosszú táv: 2012 után fizetendő összegek | 33 500 |
| Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2011.12.31-én | 34 835 |

millió EUR

Összeg

Rövid táv: 2012-ben fizetendő összegek

1 335

Hosszú táv: 2012 után fizetendő összegek

33 500

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2011.12.31-én

34 835

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1.   BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Bevétel saját forrásokból: | 3.1.1 | | |
| GNI-alapú források | | 88 442 | 91 178 |
| Héaalapú források | | 14 763 | 12 517 |
| Tradicionális saját források: | | | |
| Vámok | | 16 528 | 16 065 |
| Cukorilleték | | 161 | 150 |
| Tradicionális saját források összesen | | 16 689 | 16 215 |
| Költségvetési kiigazítások | 3.1.2 | 4 533 | 2 135 |
| Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) | | 250 | 283 |
| Összesen | | 124 677 | 122 328 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Bevétel saját forrásokból:

3.1.1

3.1.1

GNI-alapú források

88 442

91 178

Héaalapú források

14 763

12 517

Tradicionális saját források:

Vámok

16 528

16 528

16 065

16 065

Cukorilleték

161

161

150

150

Tradicionális saját források összesen

16 689

16 215

Költségvetési kiigazítások

3.1.2

3.1.2

4 533

2 135

Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat)

250

283

Összesen

124 677

122 328

3.1.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

Az Európai Unió működési bevételeinek fő eleme a saját források. A kiadások túlnyomó részét így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét teszik ki. A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héaalapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült Királyságnak fizetett visszatérítés), valamint Hollandia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság által végzett vizsgálatok és a Számvevőszék által lefolytatott ellenőrzések során a belga elszámolási és számviteli rendszerekben hiányosságokat tártak fel, amelyek kétségessé teszik a tradicionális saját források keretében az uniós költségvetésbe átutalt összegek megbízhatóságát. Jelenleg függőben van egy bruttó 169 millió EUR-s (nettó 126 millió EUR), Belgium által igényelt visszatérítés, mivel még nem érkeztek meg a Bizottság számláján jóváírt belgiumi tradicionális saját források összegeinek pontosságára vonatkozóan végzett további ellenőrzések eredményei.

3.1.2.   
  Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2010. évi költségvetési többletet (4 539 millió EUR), amelyet a következő évben az Uniónak saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetve térítenek vissza a tagállamoknak – így 2011-re bevételt jelent.

3.2.   EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Pénzbírságok | 3.2.1 | 868 | 3 077 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 3.2.2 | 65 | 25 |
| Kiadások visszafizettetése: | 3.2.3 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 76 | 49 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 17 | 11 |
| Decentralizált irányítás | | 106 | 71 |
| Közös irányítás | | 3 | — |
| Megosztott irányítás | | 845 | 1 776 |
| Összesen | | 1 047 | 1 907 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek: | 3.2.4 | | |
| Személyi állomány | | 1 141 | 1 073 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | | 94 | 13 |
| Egyéb igazgatási bevételek | | 119 | 121 |
| Összesen | | 1 354 | 1 207 |
| Egyéb működési bevételek: | 3.2.5 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 59 | 157 |
| Árfolyamnyereségek | | 476 | 460 |
| Egyéb | | 1 507 | 1 355 |
| Összesen | | 2 042 | 1 972 |
| Összesen | | 5 376 | 8 188 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Pénzbírságok

3.2.1

3.2.1

868

3 077

Mezőgazdasági lefölözések

3.2.2

3.2.2

65

25

Kiadások visszafizettetése:

3.2.3

3.2.3

Közvetlen centralizált irányítás

76

49

Közvetett centralizált irányítás

17

11

Decentralizált irányítás

106

71

Közös irányítás

3

—

Megosztott irányítás

845

1 776

Összesen

1 047

1 907

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

3.2.4

3.2.4

Személyi állomány

1 141

1 073

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

94

13

Egyéb igazgatási bevételek

119

121

Összesen

1 354

1 207

Egyéb működési bevételek:

3.2.5

3.2.5

Kiigazítások/céltartalékok

59

157

Árfolyamnyereségek

476

460

Egyéb

1 507

1 355

Összesen

2 042

1 972

Összesen

5 376

8 188

3.2.1.   
  Pénzbírságok

Pénzbírságok

E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet.

3.2.2.   
  Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

Ezek az összegek elsősorban olyan tejilletékeket érintenek, amelyek piacirányítási eszközök és amelyeknek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető.

3.2.3.   
  Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

Ez a megnevezés egyrészt az ellenőrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt visszafizetési felszólításokat, illetve a későbbi kifizetések terhére érvényesített levonásokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják, másrészt az EMGA-ból kifizetett összegek kedvezményezettjei számára a tagállamok által kibocsátott visszafizetési felszólításokat. Emellett tartalmazza az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést. Nem tartalmazza azonban az uniós kiadásokkal kapcsolatos összes visszafizettetést, különösképpen nem a jelentős kiadási területnek minősülő strukturális intézkedések területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az előfinanszírozási összegek visszafizettetése szintén nem bevételként szerepel.

A megosztott irányításhoz kapcsolódó 845 millió EUR-s fő összeg két részből áll: elsősorban 721 millió EUR az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, valamint 109 millió EUR a strukturális alapok intézkedéseire.

a)   Mezőgazdaság: EMGA

Mezőgazdaság: EMGA

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapon (EMGA) belül az e megnevezésben éves bevételként rögzített összegek 721 millió EUR-t tesznek ki a következő megoszlásban:

| — | az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 686 millió EUR értékben; |
| --- | --- |

—

az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 686 millió EUR értékben;

| — | csalás és szabálytalanságok 35 millió EUR összegben: a tagállamok által bejelentett és az év folyamán visszafizetett visszatérítések 174 millió EUR összegben; mínusz 139 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bejelentett és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2011 végén 991 millió EUR, a 2010. év végi 1 130 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.11.1. megjegyzést is. |
| --- | --- |

—

csalás és szabálytalanságok 35 millió EUR összegben: a tagállamok által bejelentett és az év folyamán visszafizetett visszatérítések 174 millió EUR összegben; mínusz 139 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bejelentett és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2011 végén 991 millió EUR, a 2010. év végi 1 130 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.11.1. megjegyzést is.

2.11.1.

b)   Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

Az e megnevezésben található, strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetéséből származó összeg 109 millió EUR-t tett ki (2010: 279 millió EUR). Ezen almegnevezés főbb összegei tartalmazzák az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólításokat 127 millió EUR összegben, valamint az elhatárolt bevételek év végi változását (növekedését) 28 millió EUR összegben (amelyet egy 46 millió EUR-s korrekció ellensúlyoz).

Visszafizetési felszólításokat csak a következő esetekben bocsátanak ki:

| — | a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében; |
| --- | --- |

—

a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében;

| — | egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő elszámolható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható; |
| --- | --- |

—

egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő elszámolható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható;

| — | a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt. |
| --- | --- |

—

a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt.

A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb visszafizetési felszólítások az előfinanszírozási összegek visszafizettetésével vannak összefüggésben. Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási megnevezésében számolják el őket.

3.2.4.   
  Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Ezek a bevételek a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók – személyzeti nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

3.2.5.   
  Egyéb működési bevételek

Egyéb működési bevételek

E címen belül 535 millió EUR (2010: 430 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez kapcsolódik. E megnevezés magában foglalja az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez kapcsolódókat. Ezek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek. Az év során 94 millió EUR-s árfolyamnyereség keletkezett (2010: 23 millió EUR).

3.5.

3.3.   IGAZGATÁSI KIADÁSOK

IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Személyzeti kiadások | 5 416 | 5 171 |
| Értékcsökkenés és értékvesztés | 412 | 384 |
| Egyéb igazgatási kiadások | 3 148 | 3 059 |
| Összesen | 8 976 | 8 614 |

millió EUR

2011

2010

Személyzeti kiadások

5 416

5 171

Értékcsökkenés és értékvesztés

412

384

Egyéb igazgatási kiadások

3 148

3 059

Összesen

8 976

8 614

E megnevezésben szerepel 358 millió EUR összegű, működési lízingekhez kapcsolódó kiadás. E lízingszerződések hátralévő futamideje alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 318 | 1 203 | 790 | 2 311 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 22 | 35 | 1 | 58 |
| Összesen | 340 | 1 238 | 791 | 2 369 |

millió EUR

Leírás

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

318

1 203

790

2 311

IT-anyagok és egyéb felszerelések

22

35

1

58

Összesen

340

1 238

791

2 369

3.4.   MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Elsődleges működési kiadások: | 3.4.1 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 10 356 | 10 123 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 4 119 | 4 045 |
| Decentralizált irányítás | | 766 | 933 |
| Megosztott irányítás | | 104 067 | 85 432 |
| Közös irányítás | | 1 714 | 1 868 |
| Összesen | | 121 022 | 102 401 |
| Egyéb működési kiadások: | 3.4.2 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 251 | 68 |
| Árfolyamveszteségek | | 382 | 439 |
| Egyéb | | 2 123 | 856 |
| Összesen | | 2 756 | 1 363 |
| Összesen | | 123 778 | 103 764 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Elsődleges működési kiadások:

Elsődleges működési kiadások:

3.4.1

3.4.1

Közvetlen centralizált irányítás

10 356

10 123

Közvetett centralizált irányítás

4 119

4 045

Decentralizált irányítás

766

933

Megosztott irányítás

104 067

85 432

Közös irányítás

1 714

1 868

Összesen

121 022

102 401

Egyéb működési kiadások:

Egyéb működési kiadások:

3.4.2

3.4.2

Kiigazítások/céltartalékok

251

68

Árfolyamveszteségek

382

439

Egyéb

2 123

856

Összesen

2 756

1 363

Összesen

123 778

103 764

A működési kiadások jelentős emelkedésének oka, hogy a megosztott irányítás terén a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódóan bővültek a tevékenységek, ami 2011-ben az elszámolt kiadások emelkedéséhez vezetett. A főbb változások a kohézió és a regionális fejlesztés terén voltak megfigyelhetők (19 milliárd EUR). Mivel a működési bevételek viszonylag stabilak, a működési kiadások ilyen jelentős emelkedése 2011-ben 2,7 milliárd EUR-s működési veszteséget eredményezett.

3.4.1.   
  Elsődleges működési kiadások

Elsődleges működési kiadások

Az Európai Bizottság működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint az EMGA-kiadások és a különféle strukturális intézkedések révén (a regionális fejlesztési alap, a szociális alap, a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap, a Kohéziós Alap és a halászati alap forrásaiból) finanszírozott fellépések.

3.4.2.   
  Egyéb működési kiadások

Egyéb működési kiadások

Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi tevékenységeken keletkezettek kivételével – az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

3.6.

Kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos költségek

Kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos költségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Kutatási költségek | 327 | 295 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 145 | 157 |
| Kiadásként lekönyvelt | 472 | 452 |

millió EUR

2011

2010

Kutatási költségek

327

295

Nem aktivált fejlesztési költségek

145

157

Kiadásként lekönyvelt

Kiadásként lekönyvelt

472

472

452

452

3.5.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Osztalékbevételek | 5 | 1 |
| Kamatbevétel: |
| Előfinanszírozásból | 40 | 42 |
| Késedelmes fizetésekből | 89 | 382 |
| Értékesíthető eszközökből | 113 | 100 |
| Kölcsönökből | 921 | 394 |
| Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből | 132 | 110 |
| Egyéb | 5 | 2 |
| Összesen | 1 300 | 1 030 |
| Egyéb pénzügyi bevételek: |
| A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 3 | 11 |
| Egyéb | 178 | 83 |
| Összesen | 181 | 94 |
| Jelenérték-kiigazítás | 1 | 1 |
| Árfolyamnyereségek | 4 | 52 |
| Összesen | 1 491 | 1 178 |

millió EUR

2011

2010

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

5

5

1

1

Kamatbevétel:

Kamatbevétel

Előfinanszírozásból

40

42

Késedelmes fizetésekből

89

382

Értékesíthető eszközökből

113

100

Kölcsönökből

921

394

Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből

132

110

Egyéb

5

2

Összesen

1 300

1 030

Egyéb pénzügyi bevételek:

Egyéb pénzügyi bevételek:

A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

3

11

Egyéb

178

83

Összesen

181

94

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

1

1

1

1

Árfolyamnyereségek

Árfolyamnyereségek

4

4

52

52

Összesen

1 491

1 178

3.6.   PÉNZÜGYI KIADÁSOK

PÉNZÜGYI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Kamatkiadások: |
| Lízing | 91 | 93 |
| A felvett hitelekhez kapcsolódóan | 903 | 380 |
| Egyéb | 30 | 23 |
| Összesen | 1 024 | 496 |
| Egyéb pénzügyi kiadások: |
| Pénzügyi céltartalékok kiigazításai | 74 | 60 |
| Költségvetési eszközök pénzügyi költségei | 47 | 55 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése | 12 | 5 |
| A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 5 | 1 |
| Egyéb | 144 | 42 |
| Összesen | 282 | 163 |
| Árfolyamveszteségek | 49 | 2 |
| Összesen | 1 355 | 661 |

millió EUR

2011

2010

Kamatkiadások:

Kamatkiadások:

Lízing

91

93

A felvett hitelekhez kapcsolódóan

903

380

Egyéb

30

23

Összesen

1 024

496

Egyéb pénzügyi kiadások:

Egyéb pénzügyi kiadások:

Pénzügyi céltartalékok kiigazításai

74

60

Költségvetési eszközök pénzügyi költségei

47

55

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztése

12

5

A pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

5

1

Egyéb

144

42

Összesen

282

163

Árfolyamveszteségek

Árfolyamveszteségek

49

49

2

2

Összesen

1 355

661

3.7.   RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ VESZTESÉGÉBŐL

RÉSZESEDÉS A KÖZÖS ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ VESZTESÉGÉBŐL

A tőkemódszernek megfelelően a Bizottság gazdasági eredménykimutatásában szerepel társult vállalkozásainak és közös vállalkozásainak nettó veszteségéből való részesedése (lásd még a 2.3.1. és a 2.3.2. megjegyzést).

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   ELLENSZOLGÁLTATÁS NÉLKÜLI MŰVELETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

ELLENSZOLGÁLTATÁS NÉLKÜLI MŰVELETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

Az ellenszolgáltatás nélküli műveletekből 2011-ben 130 391 millió EUR (2010: 129 597 millió EUR) bevételt könyveltek el a gazdasági eredménykimutatásban.

3.9.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” az uniós intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel. Az ügynökségekhez kapcsolódó információkat az adott szakpolitikai terület tartalmazza. Megemlítendő továbbá, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek.

| millió EUR |
| --- |
| | Tevékenységek az EU-n belül | Tevékenységek az EU-n kívül | Szolgáltatások és egyebek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb intézmények | Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések | Összesen |
| Pénzbírságok | 868 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 868 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Kiadások visszafizettetése | 906 | 138 | 3 | 0 | 2 | (2) | 1 047 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 142 | 2 | 993 | 0 | 664 | (447) | 1 354 |
| Egyéb működési bevételek | 2 502 | 98 | 580 | 7 | 132 | (1 277) | 2 042 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 4 483 | 238 | 1 576 | 7 | 798 | (1 726) | 5 376 |
| Igazgatási kiadások: |
| Személyzeti kiadások | (2 171) | (325) | (1 250) | 0 | (1 702) | 32 | (5 416) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (109) | (1) | (121) | 0 | (181) | 0 | (412) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (955) | (286) | (858) | 0 | (1 624) | 575 | (3 148) |
| | (3 235) | (612) | (2 229) | 0 | (3 507) | 607 | (8 976) |
| Működési kiadások: |
| Közvetlen centralizált irányítás | (7 338) | (3 681) | (179) | 0 | 0 | 842 | (10 356) |
| Közvetett centralizált irányítás | (3 423) | (682) | (32) | 0 | 0 | 18 | (4 119) |
| Decentralizált irányítás | (210) | (556) | 0 | 0 | 0 | 0 | (766) |
| Megosztott irányítás | (103 988) | (80) | 1 | 0 | 0 | 0 | (104 067) |
| Közös irányítás | (169) | (1 545) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 714) |
| Egyéb működési kiadások | (2 420) | (134) | (399) | (52) | (10) | 259 | (2 756) |
| | (117 548) | (6 678) | (609) | (52) | (10) | 1 119 | (123 778) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (120 783) | (7 290) | (2 838) | (52) | (3 517) | 1 726 | (132 754) |
| Nettó működési kiadások | (116 300) | (7 052) | (1 262) | (45) | (2 719) | 0 | (127 378) |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 124 677 |
| Működési tevékenységek vesztesége | (2 701) |
| Nettó pénzügyi bevételek | 136 |
| Változások a nyugdíjakban és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | 1 212 |
| Részesedés a közös és társult vállalkozások veszteségéből | (436) |
| Az év gazdasági eredménye | (1 789) |

millió EUR

Tevékenységek az EU-n belül

Tevékenységek az EU-n kívül

Szolgáltatások és egyebek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb intézmények

Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések

Összesen

Pénzbírságok

868

0

0

0

0

0

868

Mezőgazdasági lefölözések

65

0

0

0

0

0

65

Kiadások visszafizettetése

906

138

3

0

2

(2)

1 047

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

142

2

993

0

664

(447)

1 354

Egyéb működési bevételek

2 502

98

580

7

132

(1 277)

2 042

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

4 483

4 483

238

238

1 576

1 576

7

7

798

798

(1 726)

(1 726)

5 376

5 376

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

Személyzeti kiadások

(2 171)

(325)

(1 250)

0

(1 702)

32

(5 416)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(109)

(1)

(121)

0

(181)

0

(412)

Egyéb igazgatási kiadások

(955)

(286)

(858)

0

(1 624)

575

(3 148)

(3 235)

(612)

(2 229)

0

(3 507)

607

(8 976)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

Közvetlen centralizált irányítás

(7 338)

(3 681)

(179)

0

0

842

(10 356)

Közvetett centralizált irányítás

(3 423)

(682)

(32)

0

0

18

(4 119)

Decentralizált irányítás

(210)

(556)

0

0

0

0

(766)

Megosztott irányítás

(103 988)

(80)

1

0

0

0

(104 067)

Közös irányítás

(169)

(1 545)

0

0

0

0

(1 714)

Egyéb működési kiadások

(2 420)

(134)

(399)

(52)

(10)

259

(2 756)

(117 548)

(6 678)

(609)

(52)

(10)

1 119

(123 778)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(120 783)

(7 290)

(2 838)

(52)

(3 517)

1 726

(132 754)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(116 300)

(116 300)

(7 052)

(7 052)

(1 262)

(1 262)

(45)

(45)

(2 719)

(2 719)

0

0

(127 378)

(127 378)

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

124 677

Működési tevékenységek vesztesége

Működési tevékenységek vesztesége

(2 701)

(2 701)

Nettó pénzügyi bevételek

136

Változások a nyugdíjakban és az egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

1 212

Részesedés a közös és társult vállalkozások veszteségéből

(436)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(1 789)

(1 789)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági és pénzügyek | Vállalkozás- és iparpolitika | Verseny | Foglalkoztatás | Mezőgazdaság | Közlekedés- és energiapolitika | Környezet | Kutatás | Információs társadalom |
| Egyéb működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 7 | 858 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 4 | 0 | 23 | 807 | 7 | 1 | 5 | 24 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 0 | 14 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 39 | 0 |
| Egyéb működési bevételek | 4 | 54 | 161 | 41 | 121 | 207 | 40 | 723 | 9 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 4 | 79 | 1 019 | 64 | 993 | 226 | 41 | 767 | 33 |
| Igazgatási kiadások | (66) | (199) | (89) | (110) | (127) | (374) | (119) | (402) | (133) |
| Személyzeti kiadások | (60) | (143) | (83) | (84) | (106) | (255) | (86) | (231) | (107) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 0 | (16) | 0 | (1) | 0 | (13) | (1) | (4) | 0 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (6) | (40) | (6) | (25) | (21) | (106) | (32) | (167) | (26) |
| Működési kiadások: | (66) | (1 116) | (1 492) | (11 044) | (57 063) | (1 427) | (256) | (4 207) | (1 251) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (66) | (665) | 0 | (148) | (30) | (802) | (239) | (2 739) | (1 230) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | (313) | 0 | (2) | 0 | (501) | (1) | (1 369) | (14) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (29) | (5) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | (10 841) | (56 883) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közös irányítás | 0 | (94) | 0 | (6) | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | (44) | (1 492) | (18) | (145) | (56) | (16) | (99) | (7) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (132) | (1 315) | (1 581) | (11 154) | (57 190) | (1 801) | (375) | (4 609) | (1 384) |
| Nettó működési kiadások | (128) | (1 236) | (562) | (11 090) | (56 197) | (1 575) | (334) | (3 842) | (1 351) |
| | Közös Kutatóközpont | Halászat | Belső piac | Regionális politika | Adó- és vámpolitika | Oktatás- és kulturális politika | Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | Tevékenységek az EU-n belül összesen |
| Egyéb működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 868 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 5 | 0 | 15 | 0 | 7 | 7 | 1 | 906 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 40 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 9 | 26 | 142 |
| Egyéb működési bevételek | 70 | 10 | 206 | (2) | 1 | 232 | 359 | 266 | 2 502 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 110 | 15 | 207 | 13 | 1 | 240 | 375 | 296 | 4 483 |
| Igazgatási kiadások | (346) | (60) | (196) | (81) | (94) | (204) | (347) | (288) | (3 235) |
| Személyzeti kiadások | (245) | (39) | (134) | (65) | (42) | (107) | (223) | (161) | (2 171) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (26) | 0 | (7) | 0 | (2) | (1) | (26) | (12) | (109) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (75) | (21) | (55) | (16) | (50) | (96) | (98) | (115) | (955) |
| Működési kiadások: | (194) | (764) | (59) | (35 821) | (15) | (1 447) | (631) | (695) | (117 548) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (57) | (246) | (24) | (45) | (15) | (163) | (440) | (429) | (7 338) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 174) | (49) | 0 | (3 423) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (176) | 0 | 0 | 0 | 0 | (210) |
| Megosztott irányítás | 0 | (514) | 0 | (35 600) | 0 | 0 | 0 | (150) | (103 988) |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | 0 | (169) |
| Egyéb működési kiadások | (137) | (4) | (35) | 0 | 0 | (109) | (142) | (116) | (2 420) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (540) | (824) | (255) | (35 902) | (109) | (1 651) | (978) | (983) | (120 783) |
| Nettó működési kiadások | (430) | (809) | (48) | (35 889) | (108) | (1 411) | (603) | (687) | (116 300) |

millió EUR

Gazdasági és pénzügyek

Vállalkozás- és iparpolitika

Verseny

Foglalkoztatás

Mezőgazdaság

Közlekedés- és energiapolitika

Környezet

Kutatás

Információs társadalom

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

7

858

0

0

0

0

0

0

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

65

0

0

0

0

Kiadások visszafizettetése

0

4

0

23

807

7

1

5

24

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

0

14

0

0

0

12

0

39

0

Egyéb működési bevételek

4

54

161

41

121

207

40

723

9

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

4

79

1 019

64

993

226

41

767

33

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(66)

(66)

(199)

(199)

(89)

(89)

(110)

(110)

(127)

(127)

(374)

(374)

(119)

(119)

(402)

(402)

(133)

(133)

Személyzeti kiadások

(60)

(143)

(83)

(84)

(106)

(255)

(86)

(231)

(107)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

0

(16)

0

(1)

0

(13)

(1)

(4)

0

Egyéb igazgatási kiadások

(6)

(40)

(6)

(25)

(21)

(106)

(32)

(167)

(26)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(66)

(66)

(1 116)

(1 116)

(1 492)

(1 492)

(11 044)

(11 044)

(57 063)

(57 063)

(1 427)

(1 427)

(256)

(256)

(4 207)

(4 207)

(1 251)

(1 251)

Közvetlen centralizált irányítás

(66)

(665)

0

(148)

(30)

(802)

(239)

(2 739)

(1 230)

Közvetett centralizált irányítás

0

(313)

0

(2)

0

(501)

(1)

(1 369)

(14)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(29)

(5)

0

0

0

0

Megosztott irányítás

0

0

0

(10 841)

(56 883)

0

0

0

0

Közös irányítás

0

(94)

0

(6)

0

(68)

0

0

0

Egyéb működési kiadások

0

(44)

(1 492)

(18)

(145)

(56)

(16)

(99)

(7)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(132)

(1 315)

(1 581)

(11 154)

(57 190)

(1 801)

(375)

(4 609)

(1 384)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(128)

(128)

(1 236)

(1 236)

(562)

(562)

(11 090)

(11 090)

(56 197)

(56 197)

(1 575)

(1 575)

(334)

(334)

(3 842)

(3 842)

(1 351)

(1 351)

Közös Kutatóközpont

Halászat

Belső piac

Regionális politika

Adó- és vámpolitika

Oktatás- és kulturális politika

Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Tevékenységek az EU-n belül összesen

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

0

0

0

0

0

3

868

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

0

0

0

0

65

Kiadások visszafizettetése

0

5

0

15

0

7

7

1

906

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

40

0

1

0

0

1

9

26

142

Egyéb működési bevételek

70

10

206

(2)

1

232

359

266

2 502

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

110

15

207

13

1

240

375

296

4 483

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(346)

(346)

(60)

(60)

(196)

(196)

(81)

(81)

(94)

(94)

(204)

(204)

(347)

(347)

(288)

(288)

(3 235)

(3 235)

Személyzeti kiadások

(245)

(39)

(134)

(65)

(42)

(107)

(223)

(161)

(2 171)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(26)

0

(7)

0

(2)

(1)

(26)

(12)

(109)

Egyéb igazgatási kiadások

(75)

(21)

(55)

(16)

(50)

(96)

(98)

(115)

(955)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(194)

(194)

(764)

(764)

(59)

(59)

(35 821)

(35 821)

(15)

(15)

(1 447)

(1 447)

(631)

(631)

(695)

(695)

(117 548)

(117 548)

Közvetlen centralizált irányítás

(57)

(246)

(24)

(45)

(15)

(163)

(440)

(429)

(7 338)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

0

0

(1 174)

(49)

0

(3 423)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(176)

0

0

0

0

(210)

Megosztott irányítás

0

(514)

0

(35 600)

0

0

0

(150)

(103 988)

Közös irányítás

0

0

0

0

0

(1)

0

0

(169)

Egyéb működési kiadások

(137)

(4)

(35)

0

0

(109)

(142)

(116)

(2 420)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(540)

(824)

(255)

(35 902)

(109)

(1 651)

(978)

(983)

(120 783)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(430)

(430)

(809)

(809)

(48)

(48)

(35 889)

(35 889)

(108)

(108)

(1 411)

(1 411)

(603)

(603)

(687)

(687)

(116 300)

(116 300)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Külkapcsolatok | Kereskedelem | Fejlesztés | Bővítés | Humanitárius segítségnyújtás | Tevékenységek az EU-n kívül összesen |
| Egyéb működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 20 | 0 | 9 | 106 | 3 | 138 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Egyéb működési bevételek | 10 | 0 | 90 | (1) | (1) | 98 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 32 | 0 | 99 | 105 | 2 | 238 |
| Igazgatási kiadások | (99) | (71) | (331) | (78) | (33) | (612) |
| Személyzeti kiadások | (23) | (65) | (167) | (47) | (23) | (325) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (75) | (6) | (164) | (31) | (10) | (286) |
| Működési kiadások: | (3 381) | (8) | (1 217) | (958) | (1 114) | (6 678) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (1 699) | (5) | (833) | (547) | (597) | (3 681) |
| Közvetett centralizált irányítás | (627) | 0 | (18) | (37) | 0 | (682) |
| Decentralizált irányítás | (209) | 0 | (37) | (310) | 0 | (556) |
| Megosztott irányítás | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 | (80) |
| Közös irányítás | (638) | (3) | (326) | (63) | (515) | (1 545) |
| Egyéb működési kiadások | (128) | 0 | (3) | (1) | (2) | (134) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (3 480) | (79) | (1 548) | (1 036) | (1 147) | (7 290) |
| Nettó működési kiadások | (3 448) | (79) | (1 449) | (931) | (1 145) | (7 052) |

millió EUR

Külkapcsolatok

Kereskedelem

Fejlesztés

Bővítés

Humanitárius segítségnyújtás

Tevékenységek az EU-n kívül összesen

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

20

0

9

106

3

138

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

2

0

0

0

0

2

Egyéb működési bevételek

10

0

90

(1)

(1)

98

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

32

0

99

105

2

238

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(99)

(99)

(71)

(71)

(331)

(331)

(78)

(78)

(33)

(33)

(612)

(612)

Személyzeti kiadások

(23)

(65)

(167)

(47)

(23)

(325)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(1)

0

0

0

0

(1)

Egyéb igazgatási kiadások

(75)

(6)

(164)

(31)

(10)

(286)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(3 381)

(3 381)

(8)

(8)

(1 217)

(1 217)

(958)

(958)

(1 114)

(1 114)

(6 678)

(6 678)

Közvetlen centralizált irányítás

(1 699)

(5)

(833)

(547)

(597)

(3 681)

Közvetett centralizált irányítás

(627)

0

(18)

(37)

0

(682)

Decentralizált irányítás

(209)

0

(37)

(310)

0

(556)

Megosztott irányítás

(80)

0

0

0

0

(80)

Közös irányítás

(638)

(3)

(326)

(63)

(515)

(1 545)

Egyéb működési kiadások

(128)

0

(3)

(1)

(2)

(134)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(3 480)

(79)

(1 548)

(1 036)

(1 147)

(7 290)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(3 448)

(3 448)

(79)

(79)

(1 449)

(1 449)

(931)

(931)

(1 145)

(1 145)

(7 052)

(7 052)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

| millió EUR |
| --- |
| | Sajtó és tájékoztatás | Csalás Elleni Hivatal | Koordináció | Személyzeti ügyek és igazgatás | Eurostat | Költségvetés | Ellenőrzés | Nyelvek | Egyéb | Szolgáltatások és egyebek összesen |
| Egyéb működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 0 | 7 | 0 | 835 | 0 | 52 | 0 | 99 | 0 | 993 |
| Egyéb működési bevételek | (1) | 8 | 1 | 30 | 0 | 35 | 0 | 43 | 464 | 580 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 0 | 15 | 1 | 866 | 0 | 87 | 0 | 143 | 464 | 1 576 |
| Igazgatási kiadások | (121) | (57) | (188) | (1 299) | (86) | (58) | (11) | (444) | 35 | (2 229) |
| Személyzeti kiadások | (79) | (44) | (159) | (526) | (70) | (44) | (10) | (353) | 35 | (1 250) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | (1) | 0 | (3) | 0 | (121) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (40) | (12) | (29) | (659) | (16) | (13) | (1) | (88) | 0 | (858) |
| Működési kiadások: | (134) | (13) | (1) | (24) | (41) | (2) | 0 | (16) | (378) | (609) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (102) | (13) | 0 | (19) | (41) | (3) | 0 | (1) | 0 | (179) |
| Közvetett centralizált irányítás | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | 0 | (1) | (5) | 0 | 0 | 0 | (15) | (378) | (399) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (255) | (70) | (189) | (1 323) | (127) | (60) | (11) | (460) | (343) | (2 838) |
| Nettó működési kiadások | (255) | (55) | (188) | (457) | (127) | 27 | (11) | (317) | 121 | (1 262) |

millió EUR

Sajtó és tájékoztatás

Csalás Elleni Hivatal

Koordináció

Személyzeti ügyek és igazgatás

Eurostat

Költségvetés

Ellenőrzés

Nyelvek

Egyéb

Szolgáltatások és egyebek összesen

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

1

0

0

1

0

0

0

1

0

3

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

0

7

0

835

0

52

0

99

0

993

Egyéb működési bevételek

(1)

8

1

30

0

35

0

43

464

580

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

0

15

1

866

0

87

0

143

464

1 576

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(121)

(121)

(57)

(57)

(188)

(188)

(1 299)

(1 299)

(86)

(86)

(58)

(58)

(11)

(11)

(444)

(444)

35

35

(2 229)

(2 229)

Személyzeti kiadások

(79)

(44)

(159)

(526)

(70)

(44)

(10)

(353)

35

(1 250)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(2)

(1)

0

(114)

0

(1)

0

(3)

0

(121)

Egyéb igazgatási kiadások

(40)

(12)

(29)

(659)

(16)

(13)

(1)

(88)

0

(858)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(134)

(134)

(13)

(13)

(1)

(1)

(24)

(24)

(41)

(41)

(2)

(2)

0

0

(16)

(16)

(378)

(378)

(609)

(609)

Közvetlen centralizált irányítás

(102)

(13)

0

(19)

(41)

(3)

0

(1)

0

(179)

Közvetett centralizált irányítás

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Megosztott irányítás

0

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Egyéb működési kiadások

0

0

(1)

(5)

0

0

0

(15)

(378)

(399)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(255)

(70)

(189)

(1 323)

(127)

(60)

(11)

(460)

(343)

(2 838)

Nettó működési kiadások

Nettó működési kiadások

(255)

(255)

(55)

(55)

(188)

(188)

(457)

(457)

(127)

(127)

27

27

(11)

(11)

(317)

(317)

121

121

(1 262)

(1 262)

4.   MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ

4.1.   A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a pénzforgalmi adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a befektetési cash flow-kkal kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az Európai Unió beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A bemutatott cash-flow kimutatás az adott időszak cash flow-jait mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

4.2.   MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek magukban foglalják az olyan befektetéseket, mint az EBA, az EBRD és a kockázatitőke-alapok. E tevékenységek célkitűzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3.   BERUHÁZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

BERUHÁZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél az Unió által végrehajtott valódi beruházások bemutatása.

5.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK, VALAMINT EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Kapott garanciák: |
| Teljesítési garanciák | 300 | 301 |
| Egyéb garanciák | 34 | 30 |
| Egyéb függő követelések | 19 | 8 |
| Függő követelések összesen | 353 | 339 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Kapott garanciák:

Teljesítési garanciák

300

301

Egyéb garanciák

34

30

Egyéb függő követelések

19

8

Függő követelések összesen

353

339

Teljesítési garanciák előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Nyújtott garanciák | 5.1 | 24 394 | 22 171 |
| Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések | 5.2 | 8 951 | 9 627 |
| EMGA, vidékfejlesztés, előcsatlakozás - folyamatban lévő bírósági ítéletek | 5.3 | 2 345 | 1 772 |
| Kohéziós politika – folyamatban lévő bírósági ítéletek | 5.4 | 318 | — |
| Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek | 5.5 | 251 | 458 |
| Egyéb függő kötelezettségek | | 2 | 4 |
| Függő kötelezettségek összesen | | 36 261 | 34 032 |
| Valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. |

millió EUR

Megjegyzés

2011.12.31.

2010.12.31.

Nyújtott garanciák

5.1

5.1

24 394

22 171

Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések

5.2

5.2

8 951

9 627

EMGA, vidékfejlesztés, előcsatlakozás - folyamatban lévő bírósági ítéletek

5.3

5.3

2 345

1 772

Kohéziós politika – folyamatban lévő bírósági ítéletek

5.4

5.4

318

—

Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

5.5

5.5

251

458

Egyéb függő kötelezettségek

2

4

Függő kötelezettségek összesen

36 261

34 032

Valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években.

Valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években.

5.1.   NYÚJTOTT GARANCIÁK

NYÚJTOTT GARANCIÁK

5.1.1.   
  Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre

Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásaiból nyújtott hitelekre

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| 65 %-os garancia | 20 362 | 18 217 |
| 70 %-os garancia | 1 992 | 2 281 |
| 75 %-os garancia | 534 | 695 |
| 100 %-os garancia | 724 | 789 |
| Összesen | 23 612 | 21 982 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

65 %-os garancia

20 362

18 217

70 %-os garancia

1 992

2 281

75 %-os garancia

534

695

100 %-os garancia

724

789

Összesen

23 612

21 982

Az uniós költségvetés az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott, 2011. december 31-én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás előtt nyújtott hiteleket is). Mindazonáltal az uniós garancia a hitel engedélyezett maximális összegének adott százalékára korlátozódik: 65 %, 70 %, 75 % vagy 100 %. Ha a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi. 2011. december 31-én a kintlévőségek 23 612 millió EUR-t tettek ki, tehát az Unió által viselt kockázat is erre az összegre korlátozódik. 2011. december 31-én az EBB hitelezési műveleteinek körülbelül 83 %-át (állami és állami szint alatti hitelezési műveletek) átfogó garancia fedezi, míg az EBB többi műveletének csak politikai kockázatokkal szemben van fedezete.

5.1.2.   
  Egyéb nyújtott garanciák

Egyéb nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus | 726 | 161 |
| A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) | 39 | 11 |
| A MEDA keretében: marokkói garanciák | 17 | 17 |
| Összesen | 782 | 189 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus

726

161

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT)

39

11

A MEDA keretében: marokkói garanciák

17

17

Összesen

782

189

Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus keretében a Bizottság hozzájárulása az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatát fedezi. A 2007–2013 közötti időszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági költségvetést terveznek, amelyből legfeljebb 800 millió EUR az „Együttműködés”, legfeljebb 200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi programból származik. Az EBB ugyanekkora összeg nyújtására vállalt kötelezettséget.

2011. december 31-ig a Bizottság 776 millió EUR-val járult hozzá a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmushoz. Az EBB ezt az összeget kötvényekbe (valós érték 2011. december 31-én 547 millió EUR) és lekötött betétekbe (240 millió EUR) fektette be. A fent függő kötelezettségként szereplő összegből 2011. december 31-én 726 millió EUR az a maximális becsült veszteség, amely a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában a Bizottságot érintené. Megjegyzendő, hogy a Bizottság átfogó kockázata a mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT)

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT)

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) olyan garanciákat bocsát ki, amelyek a TEN-Transport projektek kezdeti éveire jellemző bevételi kockázatokat csökkentik. Sajátossága, hogy a garancia teljes készenléti hitelkeretet biztosít, amely csak olyan esetekben kerül alkalmazásra, amikor a projekt cash flow-ja nem elegendő az első helyre sorolt adósságok fedezésére. Az eszköz a Bizottság és az EBB közös pénzügyi terméke, amelyhez a TEN-T rendelet 500 millió EUR-t különített el az uniós költségvetésből a 2007–2013 közötti időszakra. Az EBB hozzájárulása szintén 500 millió EUR lesz, azaz az eszköz rendelkezésre álló összeg összesen 1 milliárd EUR.

2011. december 31-ig a Bizottság 155 millió EUR-val járult hozzá a Ten-T projektek hitelgarancia eszközéhez. Az EBB ezt az összeget kötvényekbe (valós érték 2011. december 31-én 97 millió EUR) és lekötött betétekbe (57 millió EUR) fektette be. 2011 végén 519 millió EUR-s összegre vonatkozóan írtak alá kölcsönöket, amelyeket így ez a garancia fedez. A fent függő kötelezettségként szereplő összegből 2011. december 31-én 39 millió EUR az a maximális becsült veszteség, amely a Ten-T projektek hitelgarancia eszköze keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában a Bizottságot érintené. Ez a garanciával fedezett teljes összeg 7,5 %-át teszi ki. Megjegyzendő, hogy a Bizottság átfogó kockázata az eszközhöz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

A kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus és a Ten-T projektek hitelgarancia eszköze a Bizottság mérlegében rövid lejáratú értékesíthető eszközként (lásd a 2.9. megjegyzést) és pénzeszközként (lásd a 2.13. megjegyzést) szerepel.

2.9.

2.13.

MEDA

MEDA

A MEDA-program részeként a Bizottság egy külön alapon keresztül garanciamechanizmust hozott létre, amelyből két marokkói szervezet – a Caisse Centrale de Garantie és a Fonds Dar Ad-Damane – részesül. 2011. december 31-én a Bizottság garanciája 17 millió EUR-ra vonatkozott.

5.2.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét ideiglenesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

5.3.   FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK EMGA, VIDÉKFEJLESZTÉS ÉS ELŐCSATLAKOZÁS

FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK EMGA, VIDÉKFEJLESZTÉS ÉS ELŐCSATLAKOZÁS

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz, valamint a vidékfejlesztés és az előcsatlakozás terén hozott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

5.4.   KOHÉZIÓS INTÉZKEDÉSEK – FOLYAMATBAN LÉVŐ JOGI ÜGYEK

KOHÉZIÓS INTÉZKEDÉSEK – FOLYAMATBAN LÉVŐ JOGI ÜGYEK

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

5.5.   JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ ÖSSZEGEK

JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ ÖSSZEGEK

E megnevezés a Bizottsággal szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

A MÉG FEL NEM HASZNÁLT ELŐIRÁNYZATOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A MÉG FEL NEM HASZNÁLT ELŐIRÁNYZATOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások | 165 236 | 155 642 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások

165 236

155 642

A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2011. december 31-én a költségvetés fennálló kötelezettségvállalásainak teljes összege 207 443 millió EUR volt. A fent közzétett összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel a 2011. évi gazdasági eredménykimutatásban.

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| Strukturális műveletek | 142 916 | 210 638 |
| A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv | 264 | 263 |
| Halászati megállapodások | 37 | 130 |
| Galileo program | 320 | 513 |
| GMES program | 400 | 390 |
| TEN-T | 3 416 | 3 530 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 4 493 | 3 920 |
| Összesen | 151 846 | 219 384 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

Strukturális műveletek

142 916

210 638

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv

264

263

Halászati megállapodások

37

130

Galileo program

320

513

GMES program

400

390

TEN-T

3 416

3 530

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

4 493

3 920

Összesen

151 846

219 384

Ezek a kötelezettségvállalások azáltal keletkeztek, hogy a Bizottság úgy határozott: olyan összegekre vonatkozóan tesz hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Ez kapcsolódhat olyan többéves programokhoz, mint a strukturális intézkedések, illetve olyan összegekhez, amelyek jövőbeli kifizetésére az Európai Bizottság a mérlegfordulónapkor hatályos igazgatási szerződések értelmében kötelezettséget vállalt (például olyan szolgáltatások nyújtása, mint biztonság, takarítás stb., de egyedi projekteket – például építési beruházások – érintő szerződéses kötelezettségvállalások is).

Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

Az alábbi táblázat a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi kötelezettségvállalásokat és a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben előirányzott összegekből még megtehető kötelezettségvállalások maximális összegét veti össze.

| millió EUR |
| --- |
| | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei
  (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások
  (B) | 2007–2011 közötti költségvetési kötelezettségvállalások
  (C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások
  (= B – C) | Maximális kötelezettségvállalás
  (= A – C) |
| Kohéziós politikai alapok | 347 550 | 347 542 | 240 438 | 107 104 | 107 112 |
| Természeti erőforrások | 100 549 | 100 545 | 69 818 | 30 727 | 30 731 |
| Előcsatlakozási támogatási eszköz | 11 259 | 8 162 | 6 186 | 1 976 | 5 073 |
| Összesen | 459 358 | 456 249 | 316 442 | 139 807 | 142 916 |

millió EUR

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei

(A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások

(B)

2007–2011 közötti költségvetési kötelezettségvállalások

(C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások

(= B – C)

Maximális kötelezettségvállalás

(= A – C)

Kohéziós politikai alapok

347 550

347 542

240 438

107 104

107 112

Természeti erőforrások

100 549

100 545

69 818

30 727

30 731

Előcsatlakozási támogatási eszköz

11 259

8 162

6 186

1 976

5 073

Összesen

459 358

456 249

316 442

139 807

142 916

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

E kötelezettségválllalások a mediterrán térség tagsággal nem rendelkező országaival kötött pénzügyi jegyzőkönyvekhez kapcsolódnak. Az itt megjelenő összeg az aláírt jegyzőkönyvekben szereplő teljes összeg és a lekönyvelt költségvetési kötelezettségvállalások különbözete. Ezek a jegyzőkönyvek olyan nemzetközi szerződések, amelyek csak mindkét fél beleegyezésével szüntethetők meg; az erre irányuló erőfeszítések folyamatban vannak.

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak.

Galileo program

Galileo program

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is.

2.2.

GMES program

GMES program

A Bizottság szerződést kötött az ESA-val a 2008–2013 közötti időszakra a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) űrbeli komponensének végrehajtására. Az erre az időszakra vonatkozó teljes indikatív összeg 728 millió EUR.

TEN-T kötelezettségvállalások

TEN-T kötelezettségvállalások

Ez az összeg a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) területén a 2007–2013 közötti időszakra nyújtott támogatásokhoz kapcsolódik. A program a transzeurópai közlekedési hálózatok kifejlesztéséhez meghatározott projektekre vonatkozik az infrastruktúra-, valamint a kutatási és innovációs projektek támogatása érdekében egyaránt, hogy előmozdítsák az új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos új technológiák és innovatív folyamatok integrálását. Az erre a programra vonatkozó teljes indikatív összeg 8 013 millió EUR.

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e közzétételben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. A legnagyobb itt szereplő összeg 2 572 millió EUR, amely az ITER projekttel összefüggésben a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség beszerzési megállapodásaihoz kapcsolódik. A következő nagyobb összeg, 438 millió EUR a Parlament építési szerződéseihez kapcsolódik.

6.   PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

6.1.   BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

E megjegyzés áttekintést ad a feltárt hibák és szabálytalanságok korrekciójáról, különösen az uniós költségvetés megosztott irányítással végrehajtott részét (tehát a teljes költségvetés mintegy 80 %-át) illetően. A megosztott irányítás keretében a Bizottság a tagállamokra támaszkodik az uniós programok végrehajtása tekintetében, vagyis az uniós hozzájárulást a tagállamoknak, általában egy külön kifizető ügynökségnek fizeti ki, amely ezt követően felel a kedvezményezettek felé teljesített kifizetésekért. Ennek eredményeképpen elsődlegesen a tagállamok felelnek a kedvezményezettek által elkövetett hibák és szabálytalanságok megelőzésért, feltárásáért és korrekciójáért, míg az Európai Bizottság az átfogó felügyeletet biztosítja (tehát ellenőrzi a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hatékony működését).

Ez a megjegyzés kizárólag az uniós szinten végzett pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket tartalmazza. A tagállami ellenőrzéseket követően a tagállamok által végrehajtott korrekciókat nem rögzítik a Bizottság számviteli rendszerében, mivel a tagállamok más elszámolható kiadásra újra felhasználhatják ezeket az összegeket. A tagállamok azonban kötelesek naprakész információkat szolgáltatni a Bizottságnak a strukturális alapokhoz kapcsolódó visszavonások, visszafizettetések és folyamatban lévő visszafizettetések vonatkozásában, valamint az átfedések kockázatának megelőzése érdekében külön azonosítaniuk kell az uniós korrekciókat a 2007–2013 közötti időszakhoz kapcsolódó jelentéstétel során. Ezt az információt megbízhatósági okokból azonban az alábbiakban nem tesszük közzé, mivel néhány tagállam és/vagy néhány program esetében továbbra is vannak aggályok a benyújtott adatok minőségével és hiánytalanságával kapcsolatban, ahogyan az a tagállamok által végzett visszafizettetésekkel kapcsolatos uniós ellenőrzések során előzetesen megállapításra került.

6.1.1.   
  Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciók

A megosztott irányítás keretében a hibák és szabálytalanságok korrekciójára alkalmazott fő eszköz a pénzügyi korrekció. Az Európai Bizottság azért alkalmaz pénzügyi korrekciót, hogy kizárja az EU által finanszírozott kiadásokból azokat, amelyek nem felelnek meg az alkalmazandó szabályoknak és rendeleteknek. Pénzügyi korrekció alkalmazására továbbá a tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben talált súlyos hiányosságok feltárását követően is sor kerülhet. E korrekciós mechanizmus végső célja annak biztosítása, hogy a tagállamok által bevallott valamennyi kiadás (vagyis amelynek alapján az uniós hozzájárulást kifizetik) jogszerű és szabályos. A jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésére a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólítás csupán egyike a pénzügyi korrekciók végrehajtására alkalmazott eszközöknek.

A pénzügyi korrekció folyamata a következő három fő lépésből áll:

| 1. | Folyamatban lévő
  pénzügyi korrekciók:
  Ezt az összeget a következőképpen becsülik meg:






  — | A mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összege azon a kiadási összegen alapul, amelyet jövőbeli megfelelőségi határozatok alapján valószínűleg ki kell zárni az uniós finanszírozásból. Mivel az EMGA-korrekciókat a kiadás pénzügyi éve szerint fogadják el, így ki lehet számítani a pénzügyi korrekciók lezárt pénzügyi évenkénti átlagát, majd ezt a százalékot azokra a későbbi pénzügyi évekre lehet extrapolálni, amelyek esetében az ellenőrzések még folyamatban vannak. E módszer megbízhatóságát folyamatosan úgy értékelik, hogy a becsült összeget összehasonlítják a szóban forgó években befejezett megfelelőségi ellenőrzések eredményeivel. |
| --- | --- | --- |

1.

Folyamatban lévő
  pénzügyi korrekciók:

Folyamatban lévő

pénzügyi korrekciók

Ezt az összeget a következőképpen becsülik meg:

—

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összege azon a kiadási összegen alapul, amelyet jövőbeli megfelelőségi határozatok alapján valószínűleg ki kell zárni az uniós finanszírozásból. Mivel az EMGA-korrekciókat a kiadás pénzügyi éve szerint fogadják el, így ki lehet számítani a pénzügyi korrekciók lezárt pénzügyi évenkénti átlagát, majd ezt a százalékot azokra a későbbi pénzügyi évekre lehet extrapolálni, amelyek esetében az ellenőrzések még folyamatban vannak. E módszer megbízhatóságát folyamatosan úgy értékelik, hogy a becsült összeget összehasonlítják a szóban forgó években befejezett megfelelőségi ellenőrzések eredményeivel.

mezőgazdaság és vidékfejlesztés

| — | A kohéziós politika terén a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók keretében közzétett összeg alapját a Bizottság, valamint a Számvevőszék, illetve az OLAF ellenőrzési eredményei képezik; az érintett tagállamokkal folytatott, folyamatban lévő kontradiktórius eljárások révén az érintett főigazgatóságok ezek mindegyikét nyomon követik. Ez a legjobb óvatos becslésnek tekinthető, amely figyelembe veszi az ellenőrzések nyomon követésének aktuális állását, valamint a 2011. december 31-én kiadott, a végső állásfoglalásról szóló (vagy felfüggesztés előtt kiküldött) leveleket. Ez az összeg minden bizonnyal változni fog a kontradiktórius eljárásokat követően, amelyek során a tagállamok lehetőséget kapnak arra, hogy további bizonyítékokat nyújtsanak be állításaik alátámasztására. |
| --- | --- |

—

A kohéziós politika terén a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók keretében közzétett összeg alapját a Bizottság, valamint a Számvevőszék, illetve az OLAF ellenőrzési eredményei képezik; az érintett tagállamokkal folytatott, folyamatban lévő kontradiktórius eljárások révén az érintett főigazgatóságok ezek mindegyikét nyomon követik. Ez a legjobb óvatos becslésnek tekinthető, amely figyelembe veszi az ellenőrzések nyomon követésének aktuális állását, valamint a 2011. december 31-én kiadott, a végső állásfoglalásról szóló (vagy felfüggesztés előtt kiküldött) leveleket. Ez az összeg minden bizonnyal változni fog a kontradiktórius eljárásokat követően, amelyek során a tagállamok lehetőséget kapnak arra, hogy további bizonyítékokat nyújtsanak be állításaik alátámasztására.

kohéziós politika

folyamatban lévő

| 2. | Kiszabott/visszaigazolt
  pénzügyi korrekciók:
  A pénzügyi korrekció összegét bizonyossággal megállapították és véglegesítették, vagy bizottsági határozat által „kiszabott”, vagy a tagállam által „visszaigazolt” (vagyis elfogadott). A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan a mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén az EMOGA (Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap) (2000–2006) helyébe az EMGA (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap) és az EMVA (Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) lépett. Pénzügyi korrekciós határozatokat főként a tagállamok által bevallott olyan kiadások ellenőrzésének eredményeképpen hoznak, amelyek a következő záróelszámolási eljárások tárgyát képezik:






  — | A Bizottság éves pénzügyi záróelszámolási határozatot fogad el, amellyel a vezetői ellenőrzések és igazolások alapján hivatalosan elfogadja a kifizető ügynökségek éves beszámolóját, amely fizetési határidők be nem tartására vonatkozó pénzügyi záróelszámolási határozatot is magában foglal. Ennek eredményeképpen pénzügyi korrekciót lehet megállapítani a jogi vagy szabályozási határidőket be nem tartó kifizetésekre; |
| --- | --- | --- |

2.

Kiszabott/visszaigazolt
  pénzügyi korrekciók:

Kiszabott/visszaigazolt

pénzügyi korrekciók

A pénzügyi korrekció összegét bizonyossággal megállapították és véglegesítették, vagy bizottsági határozat által „kiszabott”, vagy a tagállam által „visszaigazolt” (vagyis elfogadott). A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan a mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén az EMOGA (Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap) (2000–2006) helyébe az EMGA (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap) és az EMVA (Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) lépett. Pénzügyi korrekciós határozatokat főként a tagállamok által bevallott olyan kiadások ellenőrzésének eredményeképpen hoznak, amelyek a következő záróelszámolási eljárások tárgyát képezik:

kiszabott

visszaigazolt

mezőgazdaság és vidékfejlesztés

—

A Bizottság éves pénzügyi záróelszámolási határozatot fogad el, amellyel a vezetői ellenőrzések és igazolások alapján hivatalosan elfogadja a kifizető ügynökségek éves beszámolóját, amely fizetési határidők be nem tartására vonatkozó pénzügyi záróelszámolási határozatot is magában foglal. Ennek eredményeképpen pénzügyi korrekciót lehet megállapítani a jogi vagy szabályozási határidőket be nem tartó kifizetésekre;

| — | A Bizottság többéves megfelelőségi záróelszámolási határozatot fogad el, amely arra vonatkozik, hogy a tagállamok által bevallott kiadások megfelelnek-e az alkalmazandó uniós szabályoknak és rendeleteknek. |
| --- | --- |

—

A Bizottság többéves megfelelőségi záróelszámolási határozatot fogad el, amely arra vonatkozik, hogy a tagállamok által bevallott kiadások megfelelnek-e az alkalmazandó uniós szabályoknak és rendeleteknek.

A kohéziós politika terén a kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók a Bizottság, a Számvevőszék, illetve az OLAF által lefolytatott uniós ellenőrzések és auditok eredményei.

kohéziós politika

| 3. | Végrehajtott
  pénzügyi korrekciók:
  Az EMGA esetében a pénzügyi korrekciókat mindig a havonkénti bevallásokban történő levonással hajtják végre. A vidékfejlesztés terén a pénzügyi korrekciókat visszafizetési felszólítás kibocsátásával hajtják végre.
  A kohéziós politika keretében a pénzügyi korrekciók végrehajtása a következőképpen zajlik:






  a) | A tagállammal folytatott – a program javára teljesítendő kifizetések felfüggesztésével járó – formális kontradiktórius eljárást követően a tagállam nem ért egyet a Bizottság által kért vagy javasolt korrekcióval; ebben az esetben a Bizottságnak a tagállammal folytatott hivatalos meghallgatás időpontjától számítva három (a 2007–2013 közötti programok vonatkozásában hat) hónap áll rendelkezésére, hogy formális pénzügyi korrekciós határozatot fogadjon el, valamint a Bizottság visszafizetési felszólítást bocsát ki annak érdekében, hogy a tagállam visszafizesse az adott összeget. Ezek az esetek a pénzügyi korrekció által érintett egyedi operatív programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nettó csökkentését eredményezik (a tagállam más támogatható műveletekre nem használhatja fel a korrigált összeget); |
| --- | --- | --- |

3.

Végrehajtott
  pénzügyi korrekciók:

Végrehajtott

pénzügyi korrekciók

Az EMGA esetében a pénzügyi korrekciókat mindig a havonkénti bevallásokban történő levonással hajtják végre. A vidékfejlesztés terén a pénzügyi korrekciókat visszafizetési felszólítás kibocsátásával hajtják végre.

EMGA

hajtják végre

vidékfejlesztés

A kohéziós politika keretében a pénzügyi korrekciók végrehajtása a következőképpen zajlik:

kohéziós politika

végrehajtása

a)

A tagállammal folytatott – a program javára teljesítendő kifizetések felfüggesztésével járó – formális kontradiktórius eljárást követően a tagállam nem ért egyet a Bizottság által kért vagy javasolt korrekcióval; ebben az esetben a Bizottságnak a tagállammal folytatott hivatalos meghallgatás időpontjától számítva három (a 2007–2013 közötti programok vonatkozásában hat) hónap áll rendelkezésére, hogy formális pénzügyi korrekciós határozatot fogadjon el, valamint a Bizottság visszafizetési felszólítást bocsát ki annak érdekében, hogy a tagállam visszafizesse az adott összeget. Ezek az esetek a pénzügyi korrekció által érintett egyedi operatív programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nettó csökkentését eredményezik (a tagállam más támogatható műveletekre nem használhatja fel a korrigált összeget);

visszafizetési felszólítást

| b) | a korrekció elfogadását követően, mielőtt a visszafizettetési eljárást tagállami szinten lezárják, a tagállam levonja (visszavonja) ezt az összeget egy a Bizottságnak később benyújtandó kifizetési igényből (visszavonás), vagy a visszafizettetési eljárás tagállami szinten történt lezárását követően az összeget ténylegesen visszafizettetik a kedvezményezettel (visszafizettetés tagállami szinten); a szabálytalan kiadás más elszámolható kiadással való helyettesítését az alkalmazandó szabályozás mindkét esetben (visszavonás a tagállam által egy későbbi kifizetési igényből vagy visszafizettetés tagállami szinten) lehetővé teszi, és az összeg ezután újra felhasználható más olyan támogatható műveletekre, amelyeknél szabályos kiadások merültek fel. Ezek az esetek nem gyakorolnak hatást a Bizottság számláira, mivel egy adott programhoz nyújtott uniós támogatás nem csökken. Az EU pénzügyi érdekei így védve vannak a szabálytalanságok és csalás ellen. A pénzügyi korrekciók végrehajtásának megállapításához szükséges, hogy az esettől függően a visszafizetési felszólítást vagy a kifizetési kérelmet az engedélyezésre jogosult tisztviselő a számviteli rendszerben validálja. Visszafizetési felszólítás esetében az érintett összeget a tényleges teljesítés előtt, a felszólítás kibocsátásakor számolják el, mivel a pénzügyi korrekciókat érintő visszafizetési felszólításokat tagállamokkal szemben bocsátják ki, és ezeket mindig az esedékességet megelőzően vagy esedékességkor fizetik ki, illetve későbbi kifizetésekből ellentételezik. |
| --- | --- |

b)

a korrekció elfogadását követően, mielőtt a visszafizettetési eljárást tagállami szinten lezárják, a tagállam levonja (visszavonja) ezt az összeget egy a Bizottságnak később benyújtandó kifizetési igényből (visszavonás), vagy a visszafizettetési eljárás tagállami szinten történt lezárását követően az összeget ténylegesen visszafizettetik a kedvezményezettel (visszafizettetés tagállami szinten); a szabálytalan kiadás más elszámolható kiadással való helyettesítését az alkalmazandó szabályozás mindkét esetben (visszavonás a tagállam által egy későbbi kifizetési igényből vagy visszafizettetés tagállami szinten) lehetővé teszi, és az összeg ezután újra felhasználható más olyan támogatható műveletekre, amelyeknél szabályos kiadások merültek fel. Ezek az esetek nem gyakorolnak hatást a Bizottság számláira, mivel egy adott programhoz nyújtott uniós támogatás nem csökken. Az EU pénzügyi érdekei így védve vannak a szabálytalanságok és csalás ellen. A pénzügyi korrekciók végrehajtásának megállapításához szükséges, hogy az esettől függően a visszafizetési felszólítást vagy a kifizetési kérelmet az engedélyezésre jogosult tisztviselő a számviteli rendszerben validálja. Visszafizetési felszólítás esetében az érintett összeget a tényleges teljesítés előtt, a felszólítás kibocsátásakor számolják el, mivel a pénzügyi korrekciókat érintő visszafizetési felszólításokat tagállamokkal szemben bocsátják ki, és ezeket mindig az esedékességet megelőzően vagy esedékességkor fizetik ki, illetve későbbi kifizetésekből ellentételezik.

visszavonás

visszafizettetés tagállami szinten

| c) | A program lezárásakor, amelyet követően a tagállam nem használhatja fel újra a forrásokat, a pénzügyi korrekció összegét vagy levonják a tagállam által benyújtott végső költségtérítési igényből, vagy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

c)

A program lezárásakor, amelyet követően a tagállam nem használhatja fel újra a forrásokat, a pénzügyi korrekció összegét vagy levonják a tagállam által benyújtott végső költségtérítési igényből, vagy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalásokat.

levonják

visszavonja

6.1.2.   
  Visszafizettetések

Visszafizettetések

Az összegek visszafizettetése olyan módja a pénzügyi korrekciók végrehajtásának, amely külön közzétételt érdemel, mivel pénzeszköznek a költségvetésbe való tényleges visszafizetését (vagy ellentételezését) jelenti.

A költségvetési rendeletnek megfelelően a visszafizetési felszólítást az engedélyezésre jogosult tisztviselő állapítja meg a jogosulatlanul kifizetett összegekre. A visszafizettetésre ezt követően úgy kerül sor, hogy vagy közvetlen banki átutalással behajtják az adóstól (például a tagállamtól), vagy úgy, hogy beszámítják más olyan összegekbe, amelyekkel a Bizottság tartozik a tagállamnak. A költségvetési rendelet további eljárásokat ír elő a lejárt visszafizetési felszólítások behajtása érdekében, amelyek a Bizottság számviteli tisztviselője által végzett egyedi nyomon követés részét képezik.

A mezőgazdaság területén a tagállamok kötelesek azonosítani a hibákat és szabálytalanságokat, valamint saját szabályaiknak és eljárásaiknak megfelelően visszafizettetni a jogosulatlanul kifizetett összegeket. Az EMGA vonatkozásában a kedvezményezettekkel visszafizettetett összegeket – miután a tagállam levont belőle (átlagosan) 20 %-ot – jóváírják a Bizottságnak, amely ezeket bevételként könyveli le a gazdasági eredménykimutatásban. Az EMVA tekintetében a visszafizettetett összegeket a következő kifizetési igény terhére számolják el, mielőtt azt elküldik a Bizottság szolgálatainak, így a megfelelő összeg a program kapcsán újra felhasználható. Ha egy tagállam nem fizetteti vissza az összeget vagy tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy beavatkozik és az érintett tagállamra pénzügyi korrekciót ír elő.

mezőgazdaság

A kohéziós politika terén elsődlegesen a tagállamok (és nem a Bizottság) felelősek a jogosulatlanul kifizetett összegek kedvezményezettekkel történő visszafizettetéséért, amely összegeket adott esetben késedelmi kamattal növelik. E megjegyzés csak a Bizottság által megállapított visszafizettetéseket tartalmazza, a tagállamok által visszafizettetett összegek itt nem kerülnek közzétételre. A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan a tagállamok jogilag kötelesek egyértelmű és strukturált adatokat szolgáltatni a Bizottságnak a társfinanszírozásból visszavont összegekről, mielőtt a tagállami visszafizettetési eljárás lezárul és az összegeket tagállami szinten eredményesen visszafizettették a kedvezményezettekkel.

kohéziós politika

6.1.3.   
  A kifizetések felfüggesztése és megszakítása

A kifizetések felfüggesztése és megszakítása

Az ágazati jogszabályoknak megfelelően a Bizottság:

| — | a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan legfeljebb hat hónapra megszakíthatja a kifizetési határidőt, amennyiben:






  a) | az érintett tagállam irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók; |
| --- | --- | --- |

—

a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan legfeljebb hat hónapra megszakíthatja a kifizetési határidőt, amennyiben:

megszakíthatja

a)

az érintett tagállam irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók;

| b) | a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadáskimutatásban szereplő költség nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság szolgálatainak további vizsgálatokat kell elvégezniük olyan információk alapján, melyek szerint valamely igazolt kiadáskimutatásban szereplő költség nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik.

| — | mind a 2000–2006-os, mind a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a következő három esetben:






  a) | a program irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; vagy |
| --- | --- | --- |

—

mind a 2000–2006-os, mind a 2007–2013-as időszak programjaira vonatkozóan részben vagy egészben felfüggesztheti a tagállam javára teljesítendő időközi kifizetést a következő három esetben:

felfüggesztheti

a)

a program irányítási és kontrollrendszerei működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók, és a tagállam nem hozta meg a szükséges korrekciós intézkedéseket; vagy

| b) | egy igazolt kiadáskimutatásban szereplő kiadás nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy |
| --- | --- |

b)

egy igazolt kiadáskimutatásban szereplő kiadás nem korrigált, súlyos szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy

| c) | a tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit. |
| --- | --- |

c)

a tagállam súlyosan megsértette irányítási és ellenőrzési kötelezettségeit.

Amennyiben a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság pénzügyi korrekciót írhat elő.

6.1.4.   
  Egyéb irányítási típusok

Egyéb irányítási típusok

Az uniós költségvetés közvetlen irányítással végrehajtott részét illetően az alkalmazandó szabályoknak és rendeleteknek nem megfelelő kiadások vagy a Bizottság által megállapított visszafizetési felszólítás tárgyát képezik, vagy ezeket a későbbi költségelszámolásból levonják. Amennyiben a levonást közvetlenül a kedvezményezett teszi meg a költségelszámolásban, az információ nem rögzíthető a Bizottság számviteli rendszerében. A decentralizált vagy közvetlen centralizált irányítási mód keretében jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése a tagállamok, harmadik országok, illetve ügynökségek feladata. A közös irányítási mód olyan korrekciós eszközöket is alkalmaz, amelyeket a nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban határoznak meg.

Megjegyzendő, hogy minden adat millió EUR-ra van kerekítve. A kerekítés következtében a táblázatokban szereplő pénzügyi adatok összege nem feltétlenül azonos a táblázatban szereplő összesített összeggel. A 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik. A nullával egyenlő összegeket kötőjellel (–) jelölik.

6.2.   ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATOK

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATOK

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Pénzügyi korrekciók: |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 6.3.1 | 733 | 1 128 |
| Kohéziós politika | 6.4.1 | 673 | 925 |
| Egyéb | 6.5 | 0 | 0 |
| Pénzügyi korrekciók részösszesen | | 1 406 | 2 053 |
| Visszafizettetések |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 6.3.1 | 335 | 292 |
| Kohéziós politika | 6.4.4 | 50 | 24 |
| Egyéb | 6.5 | 377 | 301 |
| Visszafizettetések részösszesen | | 762 | 617 |
| Összes kiszabott/visszaigazolt 2011-ben | 2 168 | 2 670 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Pénzügyi korrekciók:

Pénzügyi korrekciók:

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

6.3.1

6.3.1

733

1 128

Kohéziós politika

6.4.1

6.4.1

673

925

Egyéb

6.5

6.5

0

0

Pénzügyi korrekciók részösszesen

1 406

2 053

Visszafizettetések

Visszafizettetések

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

6.3.1

6.3.1

335

292

Kohéziós politika

6.4.4

6.4.4

50

24

Egyéb

6.5

6.5

377

301

Visszafizettetések részösszesen

762

617

Összes kiszabott/visszaigazolt 2011-ben

2 168

2 670

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2011 | 2010 |
| Pénzügyi korrekciók: |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 6.3.2 | 483 | 814 |
| Kohéziós politika | 6.4.2 | 624 | 737 |
| Egyéb | 6.5 | 0 | 0 |
| Pénzügyi korrekciók részösszesen | | 1 107 | 1 551 |
| Visszafizettetések |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 6.3.2 | 339 | 286 |
| Kohéziós politika | 6.4.4 | 48 | 25 |
| Egyéb | 6.5 | 346 | 274 |
| Visszafizettetések részösszesen | | 733 | 585 |
| Összes végrehajtott 2011-ben | 1 840 | 2 136 |

millió EUR

Megjegyzés

2011

2010

Pénzügyi korrekciók:

Pénzügyi korrekciók:

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

6.3.2

6.3.2

483

814

Kohéziós politika

6.4.2

6.4.2

624

737

Egyéb

6.5

6.5

0

0

Pénzügyi korrekciók részösszesen

1 107

1 551

Visszafizettetések

Visszafizettetések

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

6.3.2

6.3.2

339

286

Kohéziós politika

6.4.4

6.4.4

48

25

Egyéb

6.5

6.5

346

274

Visszafizettetések részösszesen

733

585

Összes végrehajtott 2011-ben

1 840

2 136

6.3.   PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK A MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS TERÉN

PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK A MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS TERÉN

6.3.1.   
  2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EMGA: |
| Pénzügyi záróelszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | (63) | 33 |
| Megfelelőségi záróelszámolás | 728 | 1 022 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI 2000–2006 | 3 | 49 |
| SAPARD 2000–2006 | 6 | 3 |
| EMVA 2007–2013 | 58 | 20 |
| Pénzügyi korrekciók részösszesen | 733 | 1 128 |
| EMGA: |
| EMGA – szabálytalanságok | 174 | 178 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI – visszafizettetések | 8 | 10 |
| SAPARD – visszafizettetések | 30 | 5 |
| EMVA – szabálytalanságok | 123 | 98 |
| Visszafizettetések részösszesen | 335 | 292 |
| Összesen | 1 068 | 1 420 |

millió EUR

2011

2010

EMGA:

EMGA:

Pénzügyi záróelszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

(63)

33

Megfelelőségi záróelszámolás

728

1 022

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI 2000–2006

3

49

SAPARD 2000–2006

6

3

EMVA 2007–2013

58

20

Pénzügyi korrekciók részösszesen

733

1 128

EMGA:

EMGA:

EMGA – szabálytalanságok

174

178

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI – visszafizettetések

8

10

SAPARD – visszafizettetések

30

5

EMVA – szabálytalanságok

123

98

Visszafizettetések részösszesen

335

292

Összesen

1 068

1 420

Az EMGA-összegek tagállamonkénti bontása az 1. mellékletben szerepel.

A fenti összegek mindegyike szerepel a Bizottság gazdasági eredménykimutatásában.

A 2009-es és 2010-es emelkedést követően a megfelelőségi záróelszámolási eljárásokból származó összeg 2011-ben csökkent. A 2010-es adatok kiemelkedően magasak voltak, mivel az év folyamán elfogadott eljárások magukban foglaltak egy jelentős összegű, 471 millió EUR-s végre nem hajtott záróelszámolási eljárást, amelyet év vége előtt fogadtak el és 2011-ben folytattak le. A 2011-re kiszabott eljárások összege most már eléri a 2009 és azt megelőző évek összehasonlítható szintjét.

A 63 millió EUR-s negatív pénzügyi záróelszámolási összeg azzal magyarázható, hogy egyes tagállamok (főleg Olaszország és az Egyesült Királyság) esetében a számukra kifizetett összegek meghaladják az általuk az adott év vonatkozásában visszafizetendő összegeket.

Meg kell jegyezni, hogy a vidékfejlesztés terén kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók, valamint az alábbiakban szereplő végrehajtott pénzügyi korrekciók összegéből 2011-ben 0,2 millió EUR-nyi összeg szabálytalanságok visszafizettetésével volt kapcsolatos (2010: 3 millió EUR). Ezek az összegek olyan összegeket jelentenek, amelyeket az Európai Bizottság szedett be, miután a tagállamok visszafizettették a jogosulatlan kifizetéseket.

6.3.2.   
  2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EMGA: |
| Pénzügyi záróelszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | (63) | 33 |
| Megfelelőségi záróelszámolás | 506 | 728 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI 2000–2006 | 3 | 49 |
| SAPARD 2000–2006 | 6 | 3 |
| EMVA 2007–2013 | 31 | 0 |
| Pénzügyi korrekciók részösszesen | 483 | 814 |
| EMGA: |
| EMGA – szabálytalanságok | 178 | 172 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI – visszafizettetések | 8 | 10 |
| SAPARD – visszafizettetések | 30 | 5 |
| EMVA – szabálytalanságok | 123 | 98 |
| Visszafizettetések részösszesen | 339 | 286 |
| Összesen | 822 | 1 101 |

millió EUR

2011

2010

EMGA:

EMGA:

Pénzügyi záróelszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

(63)

33

Megfelelőségi záróelszámolás

506

728

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI 2000–2006

3

49

SAPARD 2000–2006

6

3

EMVA 2007–2013

31

0

Pénzügyi korrekciók részösszesen

483

814

EMGA:

EMGA:

EMGA – szabálytalanságok

178

172

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI – visszafizettetések

8

10

SAPARD – visszafizettetések

30

5

EMVA – szabálytalanságok

123

98

Visszafizettetések részösszesen

339

286

Összesen

822

1 101

Az EMGA-összegek tagállamonkénti bontása a 2. mellékletben szerepel.

6.3.3.   
  Pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

Pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

Kiszabott EMGA pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok 1999–2011

Kiszabott EMGA pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok 1999–2011

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 végén 2011 | 2010 végén 2010 |
| EMGA záróelszámolási eljárások | 7 717 | 7 035 |

millió EUR

2011 végén 2011

2010 végén 2010

EMGA záróelszámolási eljárások

EMGA záróelszámolási eljárások

7 717

7 035

Az EMGA-elszámolások kumulatív összegeinek tagállamonkénti bontása a 3. mellékletben szerepel.

A 2011-es kumulatív adatok a 2011. október 15-ig – az EMGA pénzügyi évének végéig – meghozott 1–36. sz. megfelelőségi záróelszámolási határozatban szereplő összegeknek felelnek meg. A 2011-es naptári évben kiszabott összegek 728 millió EUR-t tesznek ki (lásd a 6.3.1. megjegyzést), ebből a 2011-es pénzügyi évben kiszabott összeg 682 millió EUR-t tesz ki, amely megfelel a fenti táblázatban a 2011. év végi és a 2010. év végi kumulatív adatok közötti változásnak.

6.3.1.

Megjegyzendő, hogy bizottsági határozattal formálisan valamennyi megfelelőségi záróelszámolási határozatot meghozták, míg a pénzügyi záróelszámolási határozatok meghozatala általában több időt vesz igénybe és e határozatok a következő évekre lesznek hatással.

Kiszabott vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok 2000–2011

Kiszabott vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok 2000–2011

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 végén | 2010 végén |
| Vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók: |
| TRDI 2000–2006 | 64 | 61 |
| SAPARD 2000–2006 | 24 | 17 |
| EMVA 2007–2013 | 79 | 21 |
| Összesen | 167 | 98 |

millió EUR

2011 végén

2010 végén

Vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók:

Vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók:

TRDI 2000–2006

64

61

SAPARD 2000–2006

24

17

EMVA 2007–2013

79

21

Összesen

167

98

6.3.4.   
  Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók és visszafizettetések

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | 2010.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók | 2011-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók | 2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók | 2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások | 2011.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók |
| EMGA: |
| EMGA – jövőbeli megfelelőségi és pénzügyi határozatok | 2 288 | 573 | (665) | 8 | 2 204 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI 2000–2006 | 7 | 29 | (3) | 1 | 34 |
| SAPARD 2000–2006 | 68 | 36 | (6) | (20) | 77 |
| EMVA 2007–2013 | 123 | 179 | (58) | 261 | 505 |
| Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összesen | 2 486 | 818 | (732) | 250 | 2 821 |

millió EUR

2010.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

2011-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók

2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók

2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások

2011.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

EMGA:

EMGA:

EMGA – jövőbeli megfelelőségi és pénzügyi határozatok

2 288

573

(665)

8

2 204

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI 2000–2006

7

29

(3)

1

34

SAPARD 2000–2006

68

36

(6)

(20)

77

EMVA 2007–2013

123

179

(58)

261

505

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összesen

2 486

818

(732)

250

2 821

A 2011 végén folyamatban lévő EMGA pénzügyi korrekciók összege a jövőbeli megfelelőségi határozatok becslési módszerének konszolidációját mutatja.

A SAPARD- és TRDI-programok a zárószakaszban vannak, ezzel magyarázható a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összegének csökkenése.

Az EMVA-t illetően az emelkedés főleg a becslési módszer változásával magyarázható. Múlt évig az alkalmazott extrapolációs módszer múltbeli adatokon, vagyis az EMGA vonatkozásában 2000–2006 között megnyitott valódi ügyeken alapult. Ezt követően a becslést összevetették az EMVA programok első éveiben megnyitott valódi ügyek adataival. Tavaly azonban az e módszer alapján készült becslések alacsonyabbnak bizonyultak a megnyitott ügyek tényleges összegeinél. Az extrapolációs módszert ezért módosították és hozzáigazították az EMGA módszeréhez, mivel mindkét alap lényegében ugyanazt a záróelszámolási eljárást alkalmazza. A folyamatban lévő bejelentett összegek most már reálisabb képet adnak a jövőbeli pénzügyi korrekciókról.

Folyamatban lévő visszafizettetések

Folyamatban lévő visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2010.12.31-én folyamatban lévő visszafizettetések | 2011-ben folyamatban lévő új visszafizettetések | 2011-ben kiszabott visszafizettetések | 2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő visszafizettetésekkel kapcsolatos kiigazítások | 2011.12.31-én folyamatban lévő visszafizettetések |
| EMGA: |
| EMGA – szabálytalanságok | 323 | 199 | (174) | (95) | 253 |
| Vidékfejlesztés: |
| TRDI 2000-2006 | 7 | 6 | (8) | 7 | 12 |
| SAPARD 2000-2006 | 94 | 6 | (30) | (19) | 50 |
| EMVA 2007-2013 | 22 | 65 | (123) | 81 | 45 |
| Folyamatban lévő visszafizettetések összesen | 446 | 275 | (335) | (26) | 360 |

millió EUR

2010.12.31-én folyamatban lévő visszafizettetések

2011-ben folyamatban lévő új visszafizettetések

2011-ben kiszabott visszafizettetések

2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő visszafizettetésekkel kapcsolatos kiigazítások

2011.12.31-én folyamatban lévő visszafizettetések

EMGA:

EMGA:

EMGA – szabálytalanságok

323

199

(174)

(95)

253

Vidékfejlesztés:

Vidékfejlesztés:

TRDI 2000-2006

7

6

(8)

7

12

SAPARD 2000-2006

94

6

(30)

(19)

50

EMVA 2007-2013

22

65

(123)

81

45

Folyamatban lévő visszafizettetések összesen

446

275

(335)

(26)

360

6.4.   PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK A KOHÉZIÓS POLITIKA TERÉN

PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK A KOHÉZIÓS POLITIKA TERÉN

6.4.1.   
  2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók programozási időszak szerinti bontásban

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók programozási időszak szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Kohéziós politika (uniós munka) |
| — | Az 1994–1999-es időszak programjai |

millió EUR

2011

2010

Kohéziós politika (uniós munka)

Kohéziós politika (uniós munka)

—

Az 1994–1999-es időszak programjai

13

136

| — | A 2000-2006-os időszak programjai |
| --- | --- |

—

A 2000-2006-os időszak programjai

440

788

| — | A 2007-2013-as időszak programjai |
| --- | --- |

—

A 2007-2013-as időszak programjai

220

2

Összesen

673

925

Ezen összegek tagállamonkénti bontása a 4. mellékletben szerepel.

Az 1994–1999-es programozási időszakot illetően 2011-ben nagyon kevés pénzügyi korrekciót jelentettek, mivel a programok legnagyobb részét már lezárták. Ez az adat a jövőben tovább fog csökkenni. A 2000–2006-os programozási időszak vonatkozásában a folyamatban lévő lezárási eljárás során pénzügyi korrekciókat jelentenek és igazolnak vissza. Az ellenőrzések azonban tovább folytatódnak, még a lezárt programok esetében is. A várakozások szerint a 2007–2013-as programozási időszak vonatkozásában kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összege az elkövetkező években tovább fog emelkedni a helyszínen jelenleg végzett ellenőrzések eredményeképpen.

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók és 2011-es végrehajtásuk

2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók és 2011-es végrehajtásuk

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/EHA (5) | EMOGA Orientáció | Összesen |
| Pénzügyi korrekciók 1994–1999: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | 6 | — | — | — | — | 6 |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | 2 | — | 1 | 0 | 1 | 4 |
| Végrehajtandó | 3 | — | — | — | — | 3 |
| 1994–1999-es időszak részösszesen | 11 | — | 1 | 0 | 1 | 13 |
| Pénzügyi korrekciók 2000–2006: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | 217 | 72 | 8 | 0 | 0 | 297 |
| Tagállamok által végrehajtott | (10) | 4 | — | — | — | (6) |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | 5 | 3 | — | — | 0 | 8 |
| Végrehajtandó | 199 | (62) | 0 | 3 | — | 140 |
| 2000–2006-os időszak részösszesen | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 |
| Pénzügyi korrekciók 2007–2013: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | — | — | — | — | — | 0 |
| Tagállamok által végrehajtott | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | — | — | — | — | — | 0 |
| Végrehajtandó | 0 | — | 59 | — | — | 59 |
| 2007–2013-as időszak részösszesen | 3 | — | 218 | — | — | 220 |
| Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összesen 2011-ben | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 |
| Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összesen 2010-ben | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/EHA (5)

5

EMOGA Orientáció

Összesen

Pénzügyi korrekciók 1994–1999:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

6

—

—

—

—

6

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

2

—

1

0

1

4

Végrehajtandó

3

—

—

—

—

3

1994–1999-es időszak részösszesen

11

—

1

0

1

13

Pénzügyi korrekciók 2000–2006:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

217

72

8

0

0

297

Tagállamok által végrehajtott

(10)

4

—

—

—

(6)

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

5

3

—

—

0

8

Végrehajtandó

199

(62)

0

3

—

140

2000–2006-os időszak részösszesen

411

17

9

3

0

440

Pénzügyi korrekciók 2007–2013:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

—

—

—

—

—

0

Tagállamok által végrehajtott

2

—

158

—

—

160

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

—

—

—

—

—

0

Végrehajtandó

0

—

59

—

—

59

2007–2013-as időszak részösszesen

3

—

218

—

—

220

Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összesen 2011-ben

424

17

227

3

1

673

Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összesen 2010-ben

494

258

49

91

33

925

A 2011-ben visszaigazolt 673 millió EUR-s teljes összeg 233 millió EUR-s összegben tartalmaz korábbi években visszaigazolt, de korábban nem bejelentett összegeket, valamint korábban jelentett összegekre vonatkozó kiigazításokat. Ez egyrészt annak köszönhető, hogy a pénzügyi korrekciók dokumentációjának számviteli rendszeren kívüli jellege miatt lehetőség van arra, hogy új ügyeket később jelentsenek, másrészt olyan ügyeknek, amelyeknél az operatív program során kiszabott pénzügyi korrekció végleges összege csak záráskor válik ismertté.

Az év során kiszabott/visszaigazolt és a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólítások alapján végrehajtott pénzügyi korrekciók (vagyis a Bizottság számára visszafizetett pénzeszközök) összege 12 millió EUR, ebből 4 millió EUR az 1994–1999-es időszakra, 8 millió EUR pedig a 2000–2006-os időszakra vonatkozik (2010: 158 millió EUR). Megjegyzendő, hogy a visszafizetési felszólítással történő végrehajtás az összes pénzügyi korrekciónak csak egy kisebb részét (vagyis a 2011-ben végrehajtott összegek kevesebb mint 3 %-át) teszi ki, mivel az alkalmazandó ágazati szabályozás lehetővé teszi a tagállam számára, hogy elfogadja a Bizottság által javasolt pénzügyi korrekciót, majd ezután a szabálytalan kiadásokat szabályos kiadásokkal helyettesítse a programozás végrehajtása során (záráskor azonban már nincs lehetősége a tagállamnak arra, hogy a szabálytalan kiadás helyett más kiadást nyújtson be). Mindez tehát azt jelenti, hogy a Bizottság részéről nincs szükség visszafizetési felszólítás kibocsátására. A Bizottság azokban az esetekben ad ki visszafizetési felszólítást, amikor a tagállam visszautasítja a pénzügyi korrekciót és a Bizottságnak formális korrekciós határozatot kell hoznia, illetve esetleg a programzárás szakaszában, amikor a Bizottság által kiszabott pénzügyi korrekció magasabb, mint a tagállam által igényelt összeg.

Az ERFA vonatkozásában a 2011-es korrekciók összege leginkább a 2000–2006-os programokat érinti a folyamatban lévő lezárásokkal: a lezárási nyilatkozatok elemzését követően 2011-ben visszaigazolták a programonként kiszámított fennmaradó kockázatoknak az egyes programokra alkalmazott extrapolációján alapuló korrekciókat; a korrekciók 2012-ben is folytatódnak. A zárószakaszban alkalmazott pénzügyi korrekciók az uniós finanszírozás nettó csökkenését eredményezik (vagyis a fizetendő végleges összegek csökkennek, illetve visszafizettetik az összeget, ha fizetendő végleges összeg a korrekcióhoz képest alacsonyabb).

Az ESZA tekintetében a 2011-ben kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók összegének legnagyobb része a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik, ami a programok végrehajtásának emelkedésével párhuzamosan a befejezett auditok növekvő számának köszönhető. A 2000–2006-os programozási időszak vonatkozásában a tagállamok már nem helyettesíthetik a szabálytalan kiadásokat szabályos kiadásokkal, viszont a zárószakaszban lévő programoknál a tagállamok a záródokumentumokban jelezték, hogy levonták-e a pénzügyi korrekciókat. Ezeket az összegeket a fenti táblázat tartalmazza. Az 1994–1999-es programozási időszak tekintetében kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók vagy bizottsági határozatot követő pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódnak, vagy a tagállamok által az operatív program lezárását követően azonosított olyan szabálytalanságokhoz, amelyeket a Bizottság visszafizetési felszólítás kibocsátásával fizettet vissza.

A HOPE/EHA-t illetően a kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók 3 millió EUR-s összege egyes programok lezárási eljárásából, valamint más programok auditjának lezárásából adódik.

Az EMOGA Orientációs Részlege vonatkozásában még nem zártak le minden programot. 2012 és 2013 folyamán továbbra is jelentenek majd be pénzügyi korrekciókat, még ha a szóban forgó összegek meglehetősen alacsonyak is.

Megjegyzendő, hogy a fenti táblázatban szereplő, az EMOGA Orientációs Részlegére vonatkozóan bejelentett összegek 2011-ben szabálytalanságok visszafizettetésével kapcsolatos 2 millió EUR-s összeget is tartalmaznak (2010: 3 millió EUR). Ezek az összegek olyan összegeket jelentenek, amelyeket az Európai Bizottság bizottsági határozat útján szedett be, miután a tagállamok visszafizettették a jogosulatlan kifizetéseket.

6.4.2.   
  2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók programozási időszak szerinti bontásban

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók programozási időszak szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Kohéziós politika (uniós munka) |
| — | Az 1994-1999-es időszak programjai |

millió EUR

2011

2010

Kohéziós politika (uniós munka)

Kohéziós politika (uniós munka)

—

Az 1994-1999-es időszak programjai

32

476

| — | A 2000-2006-os időszak programjai |
| --- | --- |

—

A 2000-2006-os időszak programjai

432

259

| — | A 2007-2013-as időszak programjai |
| --- | --- |

—

A 2007-2013-as időszak programjai

160

2

Összesen

624

737

Ezen összegek tagállamonkénti bontása az 5. mellékletben szerepel.

Megjegyzendő, hogy a fenti összegek – különösen a 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozóan – nem tartalmazzák a tagállamok által bejelentett, a Bizottság által 2010-ben kézhez vett egyenlegkifizetési igényekben szereplő összes pénzügyi korrekciót, amelyek jelenleg a validálás szakaszában tartanak. Ebben a szakaszban a pénzügyi korrekciót a tagállam hajtja végre, amely igazolja, hogy a pénzügyi korrekció összegét levonták az egyenlegkifizetési igény összegéből. A program lezárásával összefüggésben azonban az engedélyezésre jogosult tisztviselő által az igény számviteli rendszerben történő validálására hosszabb szabályozási határidő vonatkozik, mielőtt azt teljesen fel lehet dolgozni és a Bizottság teljesítheti a kifizetéseket. A 2010 év vége előtt beérkezett, de 2011 végéig még nem engedélyezett kifizetési igények pénzügyi korrekciókat tartalmaznak, mivel azonban ezek a kifizetési igények csak 2012 és az azt követő évek során kerülnek feldolgozásra, a végrehajtott pénzügyi korrekciók összegét az összes záródokumentum ellenőrzése és a kapcsolódó pénzügyi műveletek teljes körű validálása után jelentik. A jelenleg folyó helyszíni ellenőrzések eredményeképpen a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók a következő években valószínűleg tovább fognak emelkedni.

2011-ben végrehajtott (2011-ben és a korábbi években kiszabott/visszaigazolt) pénzügyi korrekciók

2011-ben végrehajtott (2011-ben és a korábbi években kiszabott/visszaigazolt) pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/EHA | EMOGA Orientáció | Összesen 2010-ben |
| Pénzügyi korrekciók 1994–1999: |
| 2011-ben visszaigazolt | 8 | — | 1 | 0 | 1 | 10 |
| Korábbi években visszaigazolt | 22 | — | 0 | — | 0 | 22 |
| 1994–1999-es időszak részösszesen | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Pénzügyi korrekciók 2000–2006: |
| 2011-ben visszaigazolt | 211 | 79 | 0 | 0 | 0 | 291 |
| Korábbi években visszaigazolt | 175 | 35 | 19 | (90) | — | 140 |
| 2000–2006-os időszak részösszesen | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Pénzügyi korrekciók 2007–2013: |
| 2011-ben visszaigazolt | 2 | — | 157 | — | — | 160 |
| Korábbi években visszaigazolt | 0 | — | 1 | — | — | 1 |
| 2007–2013-as időszak részösszesen | 2 | — | 158 | — | — | 161 |
| 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/EHA

EMOGA Orientáció

Összesen 2010-ben

Pénzügyi korrekciók 1994–1999:

2011-ben visszaigazolt

8

—

1

0

1

10

Korábbi években visszaigazolt

22

—

0

—

0

22

1994–1999-es időszak részösszesen

30

—

1

0

1

32

Pénzügyi korrekciók 2000–2006:

2011-ben visszaigazolt

211

79

0

0

0

291

Korábbi években visszaigazolt

175

35

19

(90)

—

140

2000–2006-os időszak részösszesen

387

115

19

(90)

0

432

Pénzügyi korrekciók 2007–2013:

2011-ben visszaigazolt

2

—

157

—

—

160

Korábbi években visszaigazolt

0

—

1

—

—

1

2007–2013-as időszak részösszesen

2

—

158

—

—

161

2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

419

115

178

(90)

1

624

2010-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

542

21

42

90

41

737

A 2011-ben végrehajtott, pénzügyi korrekcióként bejelentett 624 millió EUR-s összeg 212 millió EUR összegben tartalmaz korábbi években visszaigazolt, de korábban nem bejelentett összegeket, valamint korábban jelentett összegekre vonatkozó kiigazításokat. Ennek okai megegyeznek a 6.4.1. megjegyzésben kifejtettekkel.

6.4.1.

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók (végrehajtási típusok szerinti bontásban)

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók (végrehajtási típusok szerinti bontásban)

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/EHA | EMOGA Orientáció | ÖSSZESEN |
| Pénzügyi korrekciók 1994–1999: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | 23 | — | — | — | — | 23 |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | 7 | — | 1 | 0 | 1 | 9 |
| 1994–1999-es időszak részösszesen | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Pénzügyi korrekciók 2000–2006: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | 237 | 94 | 19 | 0 | 0 | 351 |
| Tagállamok által végrehajtott | 142 | 17 | — | (90) | — | 69 |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | 8 | 4 | — | — | 0 | 12 |
| 2000–2006-os időszak részösszesen | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Pénzügyi korrekciók 2007-2013: |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott | — | — | — | — | — | 0 |
| Tagállamok által végrehajtott | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Visszafizetési felszólítással végrehajtott | — | — | — | — | — | 0 |
| 2007–2013-as időszak részösszesen | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/EHA

EMOGA Orientáció

ÖSSZESEN

Pénzügyi korrekciók 1994–1999:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

23

—

—

—

—

23

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

7

—

1

0

1

9

1994–1999-es időszak részösszesen

30

—

1

0

1

32

Pénzügyi korrekciók 2000–2006:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

237

94

19

0

0

351

Tagállamok által végrehajtott

142

17

—

(90)

—

69

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

8

4

—

—

0

12

2000–2006-os időszak részösszesen

387

115

19

(90)

0

432

Pénzügyi korrekciók 2007-2013:

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás révén végrehajtott

—

—

—

—

—

0

Tagállamok által végrehajtott

2

—

158

—

—

160

Visszafizetési felszólítással végrehajtott

—

—

—

—

—

0

2007–2013-as időszak részösszesen

2

—

158

—

—

160

2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

419

115

178

(90)

1

624

2010-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

542

21

42

90

41

737

Az év során a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólítások alapján végrehajtott pénzügyi korrekciók (vagyis a Bizottság számára visszafizetett pénzeszközök) összege 21 millió EUR, ebből 9 millió EUR az 1994–1999-es időszakra, 12 millió EUR pedig a 2000–2006-os időszakra vonatkozik (2010: 158 millió EUR). A 6.3.1. megjegyzésben kifejtett okok miatt a visszafizetési felszólítással való végrehajtás a pénzügyi korrekcióknak csak nagyon kis összegét teszi ki (vagyis a 2011-ben végrehajtott összeg 3 %-át).

6.3.1.

Az ERFA-t illetően megjegyzendő, hogy mivel a 2010 szeptemberében benyújtott egyenlegkifizetési igények jóváhagyási folyamata még zajlik, ezeket az igényeket nem vették figyelembe a fenti végrehajtási adatokban, ebből adódik az ERFA esetében 65 %-os, a Kohéziós Alap esetében pedig 78 %-os viszonylag alacsony végrehajtási arány. Szinte valamennyi végrehajtandó összeg a 2000–2006-os időszak programjainak folyamatban lévő lezárásából ered: (az összesen 2,2 milliárd EUR-s fennálló összegből) 2,1 milliárd EUR-s összeget tartalmaznak az ERFA és a Kohéziós Alap beérkezett egyenlegkifizetési igényei, amelyeket csak akkor fognak bejelenteni végrehajtottként, amikor a következő hónapokban engedélyezik az egyenlegkifizetést.

Az ESZA vonatkozásában a visszafizetési felszólítás kibocsátásával végrehajtott összes pénzügyi korrekció az 1994–1999-es programozási időszakhoz kapcsolódik, mivel a programokat lezárták. A 2000–2006-os időszak tekintetében a korrekciókat vagy a tagállam azonosítja a záródokumentumokban, vagy a Bizottság, amely ezt követően felkéri a tagállamot annak visszaigazolására, hogy az összegek lezáráskor levonásra kerülnek. Következésképpen nem bocsátanak ki visszafizetési felszólításokat. Megjegyzendő, hogy sok program jelenleg elemzés alatt áll, ezért a lezáráskor végrehajtott pénzügyi korrekciók összege a következő években a jelenlegi lezárási eljárásokat (a záródokumentumok elemzését és az utolsó kifizetési igény pénzügyi validálását) követően emelkedni fog.

A HOPE/EHA vonatkozásában a 90 millió EUR-s negatív összeg azzal magyarázható, hogy Spanyolország esetében ki kellett igazítani több olyan pénzügyi korrekciót, amelyeket 2010-ben tévesen végrehajtottként jelentettek. A tagállam a szóban forgó összegeket valóban levonta a Bizottságnak 2010-ben beküldött igényekből, viszont ezek az igények a program záródokumentumainak részét képezték, és 2010.12.31-én még tartott a Bizottság általi feldolgozásuk. A végrehajtás meghatározása szerint ez a kiigazítás negatív összegként szerepel a 2011. évi adatokban.

6.4.3.   
  Pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok és végrehajtási arányok

Pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok és végrehajtási arányok

Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

Kiszabott/visszaigazolt pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

| millió EUR |
| --- |
| | 1994–1999 közötti időszak | 2000–2006 közötti időszak | 2007–2013 közötti időszak | 2011 végén összesen | 2010 végén összesen |
| ERFA | 1 769 | 4 575 | 4 | 6 348 | 5 924 |
| Kohéziós Alap | 273 | 508 | 0 | 781 | 763 |
| ESZA | 397 | 1 182 | 218 | 1 798 | 1 572 |
| HOPE/EHA | 100 | 99 | 0 | 198 | 195 |
| EMOGA Orientáció | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Összesen | 2 663 | 6 405 | 222 | 9 291 | 8 619 |

millió EUR

1994–1999 közötti időszak

2000–2006 közötti időszak

2007–2013 közötti időszak

2011 végén összesen

2010 végén összesen

ERFA

1 769

4 575

4

6 348

5 924

Kohéziós Alap

273

508

0

781

763

ESZA

397

1 182

218

1 798

1 572

HOPE/EHA

100

99

0

198

195

EMOGA Orientáció

125

41

0

166

165

Összesen

2 663

6 405

222

9 291

8 619

A teljes összeg tagállamonkénti bontása a 4. mellékletben szerepel.

Végrehajtott pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

Végrehajtott pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

| millió EUR |
| --- |
| | 1994-1999 közötti időszak | 2000-2006 közötti időszak | 2007-2013 közötti időszak | 2011 végén összesen | 2010 végén összesen |
| ERFA | 1 766 | 2 359 | 3 | 4 128 | 3 709 |
| Kohéziós Alap | 266 | 342 | 0 | 608 | 493 |
| ESZA | 396 | 1 165 | 159 | 1 720 | 1 542 |
| HOPE/EHA | 100 | 4 | 0 | 104 | 194 |
| EMOGA Orientáció | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Összesen | 2 652 | 3 912 | 162 | 6 726 | 6 102 |

millió EUR

1994-1999 közötti időszak

2000-2006 közötti időszak

2007-2013 közötti időszak

2011 végén összesen

2010 végén összesen

ERFA

1 766

2 359

3

4 128

3 709

Kohéziós Alap

266

342

0

608

493

ESZA

396

1 165

159

1 720

1 542

HOPE/EHA

100

4

0

104

194

EMOGA Orientáció

125

41

0

166

165

Összesen

2 652

3 912

162

6 726

6 102

A teljes összeg tagállamonkénti bontása az 5. mellékletben szerepel.

A fenti táblázatban olyan összegek is szerepelnek, amelyeket egyes tagállamok kifogásoltak (megjegyezve, hogy korábbi tapasztalatok alapján a Bizottságnak igen ritkán kellett visszafizetést teljesítenie ilyen eseteket követően). További részetek az 5.4. megjegyzésben.

5.4.

2011. december 31-én kiszabott/visszaigazolt, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók, valamint végrehajtási arányok 2011. december 31-én (kumulatív számadatok)

2011. december 31-én kiszabott/visszaigazolt, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók, valamint végrehajtási arányok 2011. december 31-én (kumulatív számadatok)

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/EHA | EMOGA Orientáció | Összesen 2011-ben | Összesen 2010-ben |
| Az 1994-1999-es programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók |
| Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók | 1 769 | 273 | 397 | 100 | 125 | 2 663 | 2 652 |
| Végrehajtott pénzügyi korrekciók | 1 766 | 266 | 396 | 100 | 125 | 2 652 | 2 621 |
| Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók | 3 | 8 | 1 | 0 | 0 | 11 | 31 |
| Végrehajtási arány | 100 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % |
| A 2000-2006-os programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók |
| Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók | 4 575 | 508 | 1 182 | 99 | 41 | 6 405 | 5 965 |
| Végrehajtott pénzügyi korrekciók | 2 359 | 342 | 1 165 | 4 | 41 | 3 912 | 3 480 |
| Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók | 2 216 | 166 | 17 | 94 | 0 | 2 493 | 2 485 |
| Végrehajtási arány | 52 % | 67 % | 99 % | 4 % | 100 % | 61 % | 58 % |
| A 2007-2013-as programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók |
| Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók | 4 | — | 217 | — | — | 222 | 2 |
| Végrehajtott pénzügyi korrekciók | 3 | — | 159 | — | — | 162 | 2 |
| Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók | 0 | — | 59 | — | — | 60 | 0 |
| Végrehajtási arány | 87 % | n.a. | 73 % | n.a. | n.a. | 73 % | 84 % |
| Pénzügyi korrekció összesen |
| Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók | 6 348 | 781 | 1 797 | 198 | 166 | 9 291 | 8 619 |
| Végrehajtott pénzügyi korrekciók | 4 128 | 608 | 1 721 | 104 | 166 | 6 726 | 6 102 |
| Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók | 2 220 | 173 | 76 | 94 | 0 | 2 565 | 2 516 |
| Végrehajtási arány | 65 % | 78 % | 96 % | 53 % | 100 % | 72 % | 71 % |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/EHA

EMOGA Orientáció

Összesen 2011-ben

Összesen 2010-ben

Az 1994-1999-es programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

Az 1994-1999-es programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók

1 769

273

397

100

125

2 663

2 663

2 652

2 652

Végrehajtott pénzügyi korrekciók

1 766

266

396

100

125

2 652

2 652

2 621

2 621

Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók

3

8

1

0

0

11

11

31

31

Végrehajtási arány

Végrehajtási arány

100 %

100 %

97 %

97 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

A 2000-2006-os programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

A 2000-2006-os programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók

4 575

508

1 182

99

41

6 405

6 405

5 965

5 965

Végrehajtott pénzügyi korrekciók

2 359

342

1 165

4

41

3 912

3 912

3 480

3 480

Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók

2 216

166

17

94

0

2 493

2 493

2 485

2 485

Végrehajtási arány

Végrehajtási arány

52 %

52 %

67 %

67 %

99 %

99 %

4 %

4 %

100 %

100 %

61 %

61 %

58 %

58 %

A 2007-2013-as programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

A 2007-2013-as programokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók

Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók

4

—

217

—

—

222

222

2

2

Végrehajtott pénzügyi korrekciók

3

—

159

—

—

162

162

2

2

Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók

0

—

59

—

—

60

60

0

0

Végrehajtási arány

Végrehajtási arány

87 %

87 %

n.a.

n.a.

73 %

73 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

73 %

73 %

84 %

84 %

Pénzügyi korrekció összesen

Pénzügyi korrekció összesen

Visszaigazolt/kiszabott pénzügyi korrekciók

6 348

781

1 797

198

166

9 291

9 291

8 619

8 619

Végrehajtott pénzügyi korrekciók

4 128

608

1 721

104

166

6 726

6 726

6 102

6 102

Visszaigazolt/kiszabott, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók

2 220

173

76

94

0

2 565

2 565

2 516

2 516

Végrehajtási arány

Végrehajtási arány

65 %

65 %

78 %

78 %

96 %

96 %

53 %

53 %

100 %

100 %

72 %

72 %

71 %

71 %

A 2000–2006-os programozási időszak alacsony végrehajtási aránya a folyamatban lévő lezárási eljárással magyarázható, mivel a 2010 végén kézhez vett kifizetési igényeket még nem hagyták jóvá, a kapcsolódó pénzügyi korrekciókat ezért még nem lehet figyelembe venni a 2011. évi végrehajtási számadatokban.

6.4.4.   
  Visszafizettetések

Visszafizettetések

2011-ben visszaigazolt visszafizettetések

2011-ben visszaigazolt visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Egyéb irányítási típusok | 50 | 24 |

millió EUR

2011

2010

Egyéb irányítási típusok

50

24

2011-ben végrehajtott visszafizettetések

2011-ben végrehajtott visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Egyéb irányítási típusok | 48 | 25 |

millió EUR

2011

2010

Egyéb irányítási típusok

48

25

Meg kell jegyezni, hogy a fenti táblázatban lévő néhány összeg korábban a 6.5. megjegyzésben szerepelt 2010-ben.

6.5.

6.4.5.   
  Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | 2010.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók | 2011-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók | 2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók | 2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások | 2011.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók |
| Strukturális alapok és Kohéziós Alap (1994–1999, 2000–2006 és 2007–2013 közötti programok) |
| ERFA | 197 | 91 | (85) | (43) | 160 |
| Kohéziós Alap | 262 | 105 | (69) | (132) | 166 |
| ESZA | 284 | 0 | (1) | 0 | 283 |
| HOPE/EHA | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| EMOGA Orientáció | 4 | 24 | (1) | (3) | 24 |
| Összesen | 747 | 227 | (156) | (178) | 640 |

millió EUR

2010.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

2011-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók

2011-ben kiszabott pénzügyi korrekciók

2010.12.31-én kiszabott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások

2011.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

Strukturális alapok és Kohéziós Alap (1994–1999, 2000–2006 és 2007–2013 közötti programok)

Strukturális alapok és Kohéziós Alap (1994–1999, 2000–2006 és 2007–2013 közötti programok)

ERFA

197

91

(85)

(43)

160

Kohéziós Alap

262

105

(69)

(132)

166

ESZA

284

0

(1)

0

283

HOPE/EHA

0

6

0

0

6

EMOGA Orientáció

4

24

(1)

(3)

24

Összesen

747

227

(156)

(178)

640

2011 végén bizottsági szinten az ERFA és a Kohéziós Alap esetében mintegy 140 programnál zajlott korrekciós eljárás. A korábbi évekhez képest csökkentek az összegek, amelynek oka, hogy a 2000–2006-os programok kapcsán korábban „folyamatban lévő”-ként jelentett pénzügyi korrekciókat fokozatosan kivezetik, a jelenlegi programozási időszakban pedig a végrehajtás e szakaszában kevesebb eljárást indítanak.

Az ESZA-t illetően a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók becsült összegének csökkenése elsősorban néhány 2010-ben indított eljárás lezárásával indokolható, továbbá a 2007–2013-as időszakban 5 programhoz, a 2000–2006-os időszakban egy eljáráshoz és az 1994–1999-es időszakban is egy eljáráshoz kapcsolódik. Megjegyzendő, hogy amikor azért nem lehet megbecsülni az audit során a szóban forgó potenciális összegeket, mert az ellenőrzések még nem fejeződtek be, akkor ezek az összegek a fenti táblázatban 1 EUR-s értékkel szerepelnek (óvatos megközelítés). Ez a helyzet a 2007–2013-as időszak folyamatban lévő eseteinél.

6.4.6.   
  Megszakítások és a kifizetések felfüggesztése

Megszakítások és a kifizetések felfüggesztése

A 2011-es megszakítási ügyek és összegek tagállamonkénti bontása következő:

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA / Kohéziós Alap | ESZA | EHA | Összesen |
| | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg | Ügyek száma | Összeg |
| Megszakítások – lezárt ügyek 2011.12.31-én |
| Cseh Köztársaság | 2 | 130 | | | | | 2 | 130 |
| Németország | 7 | 246 | | | | | 7 | 246 |
| Görögország | 2 | 132 | | | | | 2 | 132 |
| Spanyolország | 12 | 277 | 2 | 8 | | | 14 | 285 |
| Olaszország | 7 | 100 | 4 | 35 | 1 | 6 | 12 | 141 |
| Lettország | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Litvánia | 1 | 32 | | | 1 | 1 | 2 | 33 |
| Magyarország | 9 | 211 | | | | | 9 | 211 |
| Ausztria | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Lengyelország | | | 2 | 519 | | | 2 | 519 |
| Portugália | | | | | 1 | 10 | 1 | 10 |
| Románia | 2 | 42 | | | | | 2 | 42 |
| Szlovákia | 1 | 30 | | | | | 1 | 30 |
| Egyesült Királyság | 6 | 109 | 2 | 26 | | | 8 | 135 |
| Határon átnyúló | 6 | 22 | | | | | 6 | 22 |
| Lezárt ügyek részösszesen | 55 | 1 331 | 11 | 588 | 4 | 17 | 70 | 1 936 |
| Megszakítások – nyitott ügyek 2011.12.31-én |
| Dánia | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Németország | 3 | 17 | | | 2 | 1 | 5 | 18 |
| Észtország | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Spanyolország | | | 2 | 10 | 1 | 62 | 3 | 72 |
| Franciaország | | | 2 | 25 | 2 | 3 | 4 | 28 |
| Olaszország | 10 | 303 | 4 | 53 | | | 14 | 356 |
| Szlovákia | 2 | 71 | | | | | 2 | 71 |
| Finnország | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Svédország | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Egyesült Királyság | | | 2 | 234 | 1 | 34 | 3 | 268 |
| Nyitott ügyek részösszesen | 15 | 391 | 10 | 323 | 10 | 100 | 35 | 814 |
| Összes megszakítás 2011-ben | 70 | 1 722 | 21 | 911 | 14 | 117 | 105 | 2 750 |
| Összes megszakítás 2010-ben | 49 | 2 156 | 12 | 255 | 12 | 127 | 73 | 2 538 |

millió EUR

ERFA / Kohéziós Alap

ESZA

EHA

Összesen

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Ügyek száma

Összeg

Megszakítások – lezárt ügyek 2011.12.31-én

Megszakítások – lezárt ügyek 2011.12.31-én

Cseh Köztársaság

2

130

2

130

Németország

7

246

7

246

Görögország

2

132

2

132

Spanyolország

12

277

2

8

14

285

Olaszország

7

100

4

35

1

6

12

141

Lettország

1

0

1

0

Litvánia

1

32

1

1

2

33

Magyarország

9

211

9

211

Ausztria

1

0

1

0

Lengyelország

2

519

2

519

Portugália

1

10

1

10

Románia

2

42

2

42

Szlovákia

1

30

1

30

Egyesült Királyság

6

109

2

26

8

135

Határon átnyúló

6

22

6

22

Lezárt ügyek részösszesen

55

1 331

11

588

4

17

70

1 936

Megszakítások – nyitott ügyek 2011.12.31-én

Megszakítások – nyitott ügyek 2011.12.31-én

Dánia

1

0

1

0

Németország

3

17

2

1

5

18

Észtország

1

0

1

0

Spanyolország

2

10

1

62

3

72

Franciaország

2

25

2

3

4

28

Olaszország

10

303

4

53

14

356

Szlovákia

2

71

2

71

Finnország

1

0

1

0

Svédország

1

0

1

0

Egyesült Királyság

2

234

1

34

3

268

Nyitott ügyek részösszesen

15

391

10

323

10

100

35

814

Összes megszakítás 2011-ben

70

1 722

21

911

14

117

105

2 750

Összes megszakítás 2010-ben

49

2 156

12

255

12

127

73

2 538

Az ERFA-t és a Kohéziós Alapot illetően 2011-ben 70, a kifizetési határidő megszakítására vonatkozó döntést hoztak, összesen 1 722 millió EUR összegben. 55 ügyben teljesítették a kifizetést, amely 1 331 millió EUR-t tett ki. Év végén 15 ügy még folyamatban volt (391 millió EUR). 2011-ben tíz program vonatkozásában indítottak felfüggesztési eljárást. 2012 elején egy formális felfüggesztési határozatot hoztak. 2011-ben négy ügyben zárták le az eljárást a tagállamok által meghozott és bejelentett intézkedések alapján. A fennmaradó öt ügyben az eljárás év végén még folyamatban volt.

Az ESZA-t illetően 2011-ben 21, a kifizetési határidő megszakítására vonatkozó döntést hoztak, összesen 911 millió EUR összegben. Mindegyik ügy a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik. 2011. december 31. előtt 11 ügyben teljesítették a kifizetést, amely 588 millió EUR-t tett ki. 10 ügy még folyamatban van (323 millió EUR). Ezenfelül 2011-ben 3 felfüggesztési határozatot fogadtak el (Spanyolország, Franciaország és Olaszország vonatkozásában), valamennyi a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódik. 2011. december 31. után még folyamatban volt a felfüggesztés ebben a 3 ügyben.

6.5.   EGYÉB PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

EGYÉB PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

Ez a megnevezés a Bizottság, a tagállamok, az Európai Számvevőszék, illetve az OLAF által feltárt hibák vagy szabálytalanságok miatt jogosulatlanul kifizetett összegek pénzügyi korrekcióját és visszafizettetését tartalmazza a költségvetés azon részére nézve, amelyet nem megosztott irányítással hajtanak végre.

2011-ben kiszabott/visszaigazolt egyéb pénzügyi korrekciók

2011-ben kiszabott/visszaigazolt egyéb pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| II. Európai Menekültügyi Alap | 0 | — |

millió EUR

2011

2010

II. Európai Menekültügyi Alap

0

—

2011-ben végrehajtott összes egyéb pénzügyi korrekció

2011-ben végrehajtott összes egyéb pénzügyi korrekció

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| II. Európai Menekültügyi Alap | 0 | — |

millió EUR

2011

2010

II. Európai Menekültügyi Alap

0

—

A pénzügyi korrekciós mechanizmus alkalmazását a Belügy szakpolitikai területen is megkezdték. A 2011-ben kiszabott és végrehajtott pénzügyi korrekciók összege 0,4 millió EUR, amely a következő években várhatóan emelkedni fog.

2011-ben visszaigazolt egyéb visszafizettetések

2011-ben visszaigazolt egyéb visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Egyéb irányítási típusok: |
| — | külső tevékenységek |

millió EUR

2011

2010

Egyéb irányítási típusok:

Egyéb irányítási típusok:

—

külső tevékenységek

107

137

| — | belső szakpolitikák |
| --- | --- |

—

belső szakpolitikák

270

164

Egyéb visszaigazolt visszafizettetések összesen

377

301

2011-ben végrehajtott egyéb visszafizettetések

2011-ben végrehajtott egyéb visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Egyéb irányítási típusok: |
| — | külső tevékenységek |

millió EUR

2011

2010

Egyéb irányítási típusok:

Egyéb irányítási típusok:

—

külső tevékenységek

77

136

| — | belső szakpolitikák |
| --- | --- |

—

belső szakpolitikák

268

138

Egyéb végrehajtott visszafizettetések összesen

346

274

Megjegyzendő, hogy a fenti táblázatokban a belső szakpolitikák alatt szereplő, korábban 2010-ben bejelentett néhány összeget most a 6.4.4. megjegyzés tartalmazza.

6.4.4.

6. MEGJEGYZÉS – 1. MELLÉKLET

6. MEGJEGYZÉS – 1. MELLÉKLET

Az EMGA vonatkozásában 2011-ben kiszabott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés tagállamonkénti bontásban

Az EMGA vonatkozásában 2011-ben kiszabott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés tagállamonkénti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | Pénzügyi elszámolás | Megfelelőségi elszámolás | Bejelentett szabálytalanságok | Összesen 2011-ben | Összesen 2010-ben |
| Belgium | 0 | — | 9 | 9 | 4 |
| Bulgária | 0 | 21 | 3 | 24 | 20 |
| Cseh Köztársaság | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Dánia | 0 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| Németország | (1) | 1 | 11 | 11 | 28 |
| Észtország | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Írország | (1) | — | 8 | 8 | 7 |
| Görögország | 2 | 257 | 4 | 263 | 477 |
| Spanyolország | 2 | 116 | 20 | 138 | 83 |
| Franciaország | 2 | 2 | 18 | 23 | 67 |
| Olaszország | (58) | 80 | 49 | 71 | 78 |
| Ciprus | 0 | 8 | 0 | 8 | 1 |
| Lettország | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Litvánia | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Magyarország | 0 | — | 2 | 3 | 8 |
| Málta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | — | 25 | 4 | 29 | 51 |
| Ausztria | 0 | 1 | 3 | 5 | 2 |
| Lengyelország | 0 | 46 | 2 | 49 | 52 |
| Portugália | 1 | 2 | 8 | 11 | 58 |
| Románia | 8 | 39 | 8 | 55 | 55 |
| Szlovénia | 0 | — | 0 | 0 | 5 |
| Szlovákia | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Finnország | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Svédország | 0 | 72 | 2 | 74 | 5 |
| Egyesült Királyság | (20) | 33 | 11 | 24 | 213 |
| Elfogadott összesen | (63) | 728 | 174 | 839 | 1 233 |

millió EUR

Tagállam

Pénzügyi elszámolás

Megfelelőségi elszámolás

Bejelentett szabálytalanságok

Összesen 2011-ben

Összesen 2010-ben

Belgium

0

—

9

9

4

Bulgária

0

21

3

24

20

Cseh Köztársaság

0

—

1

1

1

Dánia

0

22

5

27

12

Németország

(1)

1

11

11

28

Észtország

0

0

0

0

0

Írország

(1)

—

8

8

7

Görögország

2

257

4

263

477

Spanyolország

2

116

20

138

83

Franciaország

2

2

18

23

67

Olaszország

(58)

80

49

71

78

Ciprus

0

8

0

8

1

Lettország

0

—

1

1

0

Litvánia

0

—

1

1

2

Luxemburg

0

—

0

0

1

Magyarország

0

—

2

3

8

Málta

0

0

0

0

0

Hollandia

—

25

4

29

51

Ausztria

0

1

3

5

2

Lengyelország

0

46

2

49

52

Portugália

1

2

8

11

58

Románia

8

39

8

55

55

Szlovénia

0

—

0

0

5

Szlovákia

0

—

1

1

0

Finnország

0

1

1

2

2

Svédország

0

72

2

74

5

Egyesült Királyság

(20)

33

11

24

213

Elfogadott összesen

(63)

728

174

839

1 233

6. MEGJEGYZÉS – 2. MELLÉKLET

6. MEGJEGYZÉS – 2. MELLÉKLET

Az EMGA vonatkozásában 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés tagállamonkénti bontásban

Az EMGA vonatkozásában 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés tagállamonkénti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | Megfelelőségi elszámolás | Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok (EU-nak visszafizetve) | Összesen 2011-ben | Összesen 2010-ben |
| Belgium | 0 | — | 10 | 10 | 3 |
| Bulgária | 0 | 12 | 2 | 15 | 6 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 |
| Dánia | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 |
| Németország | (1) | 0 | 11 | 10 | 26 |
| Észtország | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Írország | (1) | — | 6 | 5 | 5 |
| Görögország | 2 | 191 | 5 | 198 | 150 |
| Spanyolország | 2 | 116 | 22 | 140 | 130 |
| Franciaország | 2 | 22 | 16 | 41 | 120 |
| Olaszország | (58) | 41 | 60 | 44 | 33 |
| Ciprus | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Lettország | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Litvánia | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Magyarország | 0 | (3) | 2 | (1) | 26 |
| Málta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | — | 52 | 4 | 56 | 51 |
| Ausztria | 0 | — | 1 | 1 | 3 |
| Lengyelország | 0 | 1 | 2 | 3 | 97 |
| Portugália | 1 | 16 | 8 | 25 | 24 |
| Románia | 8 | 26 | 7 | 41 | 16 |
| Szlovénia | 0 | 4 | 1 | 4 | 1 |
| Szlovákia | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Finnország | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Svédország | 0 | — | 2 | 2 | 5 |
| Egyesült Királyság | (20) | 27 | 10 | 18 | 215 |
| Végrehajtott összesen | –63 | 506 | 178 | 621 | 934 |

millió EUR

Tagállam

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

Megfelelőségi elszámolás

Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok (EU-nak visszafizetve)

Összesen 2011-ben

Összesen 2010-ben

Belgium

0

—

10

10

3

Bulgária

0

12

2

15

6

Cseh Köztársaság

0

1

1

2

1

Dánia

0

0

3

3

12

Németország

(1)

0

11

10

26

Észtország

0

—

0

0

0

Írország

(1)

—

6

5

5

Görögország

2

191

5

198

150

Spanyolország

2

116

22

140

130

Franciaország

2

22

16

41

120

Olaszország

(58)

41

60

44

33

Ciprus

0

—

0

0

1

Lettország

0

—

1

1

0

Litvánia

0

0

2

2

4

Luxemburg

0

—

0

0

1

Magyarország

0

(3)

2

(1)

26

Málta

0

—

0

0

0

Hollandia

—

52

4

56

51

Ausztria

0

—

1

1

3

Lengyelország

0

1

2

3

97

Portugália

1

16

8

25

24

Románia

8

26

7

41

16

Szlovénia

0

4

1

4

1

Szlovákia

0

—

1

1

1

Finnország

0

—

1

1

2

Svédország

0

—

2

2

5

Egyesült Királyság

(20)

27

10

18

215

Végrehajtott összesen

–63

506

178

621

934

6. MEGJEGYZÉS – 3. MELLÉKLET

6. MEGJEGYZÉS – 3. MELLÉKLET

Kumulatív EMGA záróelszámolási összegek - kiszabott - tagállamonkénti bontáss

Kumulatív EMGA záróelszámolási összegek - kiszabott - tagállamonkénti bontáss

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | EMGA záróelszámolás 2011. év végi kumulatív összeg |
| Belgium | 33 |
| Bulgária | 37 |
| Cseh Köztársaság | 1 |
| Dánia | 172 |
| Németország | 171 |
| Észtország | 0 |
| Írország | 41 |
| Görögország | 2 023 |
| Spanyolország | 1 334 |
| Franciaország | 1 052 |
| Olaszország | 1 472 |
| Ciprus | 10 |
| Lettország | 0 |
| Litvánia | 2 |
| Luxemburg | 5 |
| Magyarország | 24 |
| Málta | 0 |
| Hollandia | 163 |
| Ausztria | 7 |
| Lengyelország | 66 |
| Portugália | 133 |
| Románia | 86 |
| Szlovénia | 5 |
| Szlovákia | 0 |
| Finnország | 21 |
| Svédország | 95 |
| Egyesült Királyság | 762 |
| Elfogadott összesen | 7 717 |

millió EUR

Tagállam

EMGA záróelszámolás 2011. év végi kumulatív összeg

Belgium

33

Bulgária

37

Cseh Köztársaság

1

Dánia

172

Németország

171

Észtország

0

Írország

41

Görögország

2 023

Spanyolország

1 334

Franciaország

1 052

Olaszország

1 472

Ciprus

10

Lettország

0

Litvánia

2

Luxemburg

5

Magyarország

24

Málta

0

Hollandia

163

Ausztria

7

Lengyelország

66

Portugália

133

Románia

86

Szlovénia

5

Szlovákia

0

Finnország

21

Svédország

95

Egyesült Királyság

762

Elfogadott összesen

7 717

6. MEGJEGYZÉS – 4. MELLÉKLET

6. MEGJEGYZÉS – 4. MELLÉKLET

A strukturális intézkedések vonatkozásában 2011-ben visszaigazolt összes pénzügyi korrekció – tagállamonkénti bontás

A strukturális intézkedések vonatkozásában 2011-ben visszaigazolt összes pénzügyi korrekció – tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | 2010. év végi kumulatív | 2011-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók | 2011. év végi kumulatív |
| ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/ EHA | EMOGA Orientáció | 2011-ben összesen |
| 1994–1999 | 2 652 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 | 13 | 2 664 |
| Belgium | 5 | 0 | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Dánia | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Németország | 340 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 339 |
| Írország | 42 | 1 | — | — | — | — | 1 | 43 |
| Görögország | 528 | — | — | — | — | — | 0 | 528 |
| Spanyolország | 664 | — | — | 0 | — | — | 0 | 665 |
| Franciaország | 88 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 95 |
| Olaszország | 505 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 507 |
| Luxemburg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Hollandia | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Ausztria | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugália | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Finnország | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Svédország | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Egyesült Királyság | 138 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 140 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000–2006 | 5 965 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 | 6 405 |
| Belgium | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Bulgária | 21 | — | 1 | — | — | — | 1 | 22 |
| Cseh Köztársaság | 11 | — | 8 | — | — | — | 8 | 19 |
| Dánia | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Németország | 13 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 13 |
| Észtország | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Írország | 44 | — | — | — | — | — | 0 | 44 |
| Görögország | 961 | 221 | 1 | — | — | — | 223 | 1 183 |
| Spanyolország | 2 865 | 104 | (5) | — | 0 | — | 98 | 2 963 |
| Franciaország | 287 | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 288 |
| Olaszország | 930 | 25 | — | — | — | — | 25 | 954 |
| Ciprus | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lettország | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Litvánia | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luxemburg | 2 | 0 | | — | — | — | 0 | 2 |
| Magyarország | 52 | 0 | 3 | — | — | — | 3 | 55 |
| Málta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Hollandia | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Ausztria | 0 | — | — | | — | — | 0 | 0 |
| Lengyelország | 246 | 14 | 5 | 8 | — | — | 27 | 274 |
| Portugália | 157 | 40 | 4 | — | — | — | 44 | 201 |
| Románia | 12 | — | 0 | — | — | — | 0 | 12 |
| Szlovénia | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Szlovákia | 41 | 4 | 1 | — | — | — | 5 | 45 |
| Finnország | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Svédország | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Egyesült Királyság | 283 | 5 | — | — | 1 | — | 6 | 289 |
| INTERREG | 10 | (2) | — | — | — | — | (2) | 8 |
| 2007–2013 | 2 | 3 | 0 | 218 | 0 | n.a. | 219 | 221 |
| Belgium | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgária | — | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Cseh Köztársaság | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Dánia | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Németország | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Észtország | 0 | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Írország | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Görögország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spanyolország | — | — | — | 87 | — | | 85 | 85 |
| Franciaország | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Olaszország | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Ciprus | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lettország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Litvánia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Magyarország | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 27 |
| Málta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Hollandia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ausztria | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | — | — | 92 | — | | 92 | 92 |
| Portugália | 1 | — | — | — | — | | 0 | 1 |
| Románia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Szlovénia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Szlovákia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Finnország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Svédország | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | — | — | — | 6 | — | | 6 | 6 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Visszaigazolt összesen | 8 619 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 | 9 291 |

millió EUR

Tagállam

2010. év végi kumulatív

2011-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2011. év végi kumulatív

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/ EHA

EMOGA Orientáció

2011-ben összesen

1994–1999

1994–1999

2 652

2 652

11

11

0

0

1

1

0

0

1

1

13

13

2 664

2 664

Belgium

5

0

—

—

—

—

0

5

Dánia

3

0

—

—

—

—

0

4

Németország

340

(2)

—

—

0

1

(1)

339

Írország

42

1

—

—

—

—

1

43

Görögország

528

—

—

—

—

—

0

528

Spanyolország

664

—

—

0

—

—

0

665

Franciaország

88

6

—

1

—

—

8

95

Olaszország

505

2

—

—

—

0

2

507

Luxemburg

5

—

—

—

—

—

0

5

Hollandia

177

1

—

—

—

—

1

178

Ausztria

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugália

141

—

—

—

—

0

0

141

Finnország

1

—

—

—

—

—

0

1

Svédország

1

—

—

—

—

—

0

1

Egyesült Királyság

138

2

—

—

—

0

2

140

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000–2006

2000–2006

5 965

5 965

411

411

17

17

9

9

3

3

0

0

440

440

6 405

6 405

Belgium

10

0

—

—

—

—

0

11

Bulgária

21

—

1

—

—

—

1

22

Cseh Köztársaság

11

—

8

—

—

—

8

19

Dánia

0

0

—

—

—

—

0

0

Németország

13

0

—

0

—

0

1

13

Észtország

0

—

0

—

—

—

0

0

Írország

44

—

—

—

—

—

0

44

Görögország

961

221

1

—

—

—

223

1 183

Spanyolország

2 865

104

(5)

—

0

—

98

2 963

Franciaország

287

0

—

0

1

0

2

288

Olaszország

930

25

—

—

—

—

25

954

Ciprus

0

—

—

—

—

—

0

0

Lettország

4

—

—

—

—

—

0

4

Litvánia

2

—

0

—

—

—

0

2

Luxemburg

2

0

—

—

—

0

2

Magyarország

52

0

3

—

—

—

3

55

Málta

0

—

—

—

0

—

0

0

Hollandia

2

—

—

0

—

—

0

2

Ausztria

0

—

—

—

—

0

0

Lengyelország

246

14

5

8

—

—

27

274

Portugália

157

40

4

—

—

—

44

201

Románia

12

—

0

—

—

—

0

12

Szlovénia

2

—

—

—

—

—

0

2

Szlovákia

41

4

1

—

—

—

5

45

Finnország

1

—

—

—

—

—

0

1

Svédország

11

0

—

0

—

—

0

11

Egyesült Királyság

283

5

—

—

1

—

6

289

INTERREG

10

(2)

—

—

—

—

(2)

8

2007–2013

2007–2013

2

2

3

3

0

0

218

218

0

0

n.a.

n.a.

219

219

221

221

Belgium

—

—

—

0

—

0

0

Bulgária

—

—

—

2

—

2

2

Cseh Köztársaság

—

—

—

—

—

0

0

Dánia

0

—

—

—

—

0

0

Németország

—

—

—

3

—

3

3

Észtország

0

—

—

0

—

0

0

Írország

0

—

—

2

—

2

2

Görögország

—

—

—

—

—

0

0

Spanyolország

—

—

—

87

—

85

85

Franciaország

0

0

—

—

—

0

0

Olaszország

—

—

—

1

—

1

1

Ciprus

—

—

—

—

—

0

0

Lettország

—

—

—

—

—

0

0

Litvánia

—

—

—

—

—

0

0

Luxemburg

0

—

—

—

—

0

0

Magyarország

1

2

—

25

—

27

27

Málta

—

—

—

—

—

0

0

Hollandia

—

—

—

—

—

0

0

Ausztria

—

—

—

—

—

0

0

Lengyelország

0

—

—

92

—

92

92

Portugália

1

—

—

—

—

0

1

Románia

—

—

—

—

—

0

0

Szlovénia

—

—

—

—

—

0

0

Szlovákia

—

—

—

—

—

0

0

Finnország

—

—

—

—

—

0

0

Svédország

—

0

—

—

—

0

0

Egyesült Királyság

—

—

—

6

—

6

6

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Visszaigazolt összesen

8 619

424

17

227

3

1

673

9 291

6. MEGJEGYZÉS – 5. MELLÉKLET

6. MEGJEGYZÉS – 5. MELLÉKLET

A strukturális intézkedések vonatkozásában 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció – tagállamonkénti bontás

A strukturális intézkedések vonatkozásában 2011-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció – tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | 2010. év végi kumulatív | 2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók | 2011. év végi kumulatív |
| ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE/ EHA | EMOGA Orientáció | Összesen 2011-ben |
| 1994–1999 | 2 621 | 30 | 0 | 1 | 0 | 1 | 32 | 2 652 |
| Belgium | 6 | 0 | — | — | — | — | 0 | 6 |
| Dánia | 4 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Németország | 338 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 338 |
| Írország | 40 | — | — | — | — | — | 0 | 40 |
| Görögország | 525 | — | — | — | — | — | 0 | 525 |
| Spanyolország | 658 | — | — | 0 | — | — | 0 | 658 |
| Franciaország | 89 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 97 |
| Olaszország | 504 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luxemburg | 5 | | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Hollandia | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Ausztria | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugália | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Finnország | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Svédország | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Egyesült Királyság | 120 | 23 | — | — | — | 0 | 23 | 144 |
| INTERREG | 9 | 0 | — | — | — | — | 0 | 9 |
| 2000–2006 | 3 480 | 387 | 115 | 19 | –90 | 0 | 432 | 3 912 |
| Belgium | 8 | 0 | — | — | — | — | 0 | 8 |
| Bulgária | 2 | — | 9 | — | — | — | 9 | 12 |
| Cseh Köztársaság | 0 | — | 5 | — | — | — | 5 | 5 |
| Dánia | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Németország | 10 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 11 |
| Észtország | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Írország | 26 | — | 1 | — | — | — | 1 | 26 |
| Görögország | 904 | 244 | 2 | — | — | — | 245 | 1 149 |
| Spanyolország | 1 051 | 15 | 74 | — | (90) | — | 0 | 1 051 |
| Franciaország | 248 | 1 | — | — | — | 0 | 1 | 250 |
| Olaszország | 768 | 62 | — | 3 | — | — | 65 | 833 |
| Ciprus | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lettország | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Litvánia | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Magyarország | 41 | 4 | 2 | 8 | — | — | 14 | 55 |
| Málta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Hollandia | 1 | — | — | 0 | — | — | 0 | 1 |
| Ausztria | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lengyelország | 90 | 41 | 11 | 8 | — | — | 61 | 151 |
| Portugália | 113 | 4 | 5 | — | — | — | 8 | 121 |
| Románia | 8 | — | 3 | — | — | — | 3 | 11 |
| Szlovénia | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Szlovákia | 1 | 2 | 3 | — | — | — | 4 | 6 |
| Finnország | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Svédország | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Egyesült Királyság | 188 | 13 | — | — | — | — | 13 | 201 |
| INTERREG | 0 | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 2007–2013 | 2 | 2 | 0 | 158 | 0 | n.a. | 160 | 162 |
| Belgium | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgária | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Cseh Köztársaság | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Dánia | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Németország | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Észtország | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Írország | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Görögország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spanyolország | — | — | — | 41 | — | | 41 | 41 |
| Franciaország | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Olaszország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ciprus | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lettország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Litvánia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luxemburg | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Magyarország | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 28 |
| Málta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Hollandia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ausztria | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | — | — | 86 | — | | 86 | 86 |
| Portugália | 1 | 0 | — | 0 | — | | 0 | 1 |
| Románia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Szlovénia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Szlovákia | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Finnország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Svédország | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Végrehajtott összesen | 6 102 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 | 6 726 |

millió EUR

Tagállam

2010. év végi kumulatív

2011-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók

2011. év végi kumulatív

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE/ EHA

EMOGA Orientáció

Összesen 2011-ben

1994–1999

1994–1999

2 621

2 621

30

30

0

0

1

1

0

0

1

1

32

32

2 652

2 652

Belgium

6

0

—

—

—

—

0

6

Dánia

4

0

—

—

—

—

0

4

Németország

338

(2)

—

—

0

1

(1)

338

Írország

40

—

—

—

—

—

0

40

Görögország

525

—

—

—

—

—

0

525

Spanyolország

658

—

—

0

—

—

0

658

Franciaország

89

6

—

1

—

—

8

97

Olaszország

504

0

—

—

—

0

0

505

Luxemburg

5

—

—

—

—

0

5

Hollandia

177

1

—

—

—

—

1

178

Ausztria

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugália

141

—

—

—

—

0

0

141

Finnország

1

—

—

—

—

—

0

1

Svédország

1

—

—

—

—

—

0

1

Egyesült Királyság

120

23

—

—

—

0

23

144

INTERREG

9

0

—

—

—

—

0

9

2000–2006

2000–2006

3 480

3 480

387

387

115

115

19

19

–90

–90

0

0

432

432

3 912

3 912

Belgium

8

0

—

—

—

—

0

8

Bulgária

2

—

9

—

—

—

9

12

Cseh Köztársaság

0

—

5

—

—

—

5

5

Dánia

0

—

—

—

—

—

0

0

Németország

10

0

—

0

—

0

1

11

Észtország

0

—

0

—

—

—

0

0

Írország

26

—

1

—

—

—

1

26

Görögország

904

244

2

—

—

—

245

1 149

Spanyolország

1 051

15

74

—

(90)

—

0

1 051

Franciaország

248

1

—

—

—

0

1

250

Olaszország

768

62

—

3

—

—

65

833

Ciprus

0

—

—

—

—

—

0

0

Lettország

4

—

—

—

—

—

0

4

Litvánia

1

—

0

—

—

—

0

1

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

0

2

Magyarország

41

4

2

8

—

—

14

55

Málta

0

—

—

—

0

—

0

0

Hollandia

1

—

—

0

—

—

0

1

Ausztria

0

—

—

—

—

—

0

0

Lengyelország

90

41

11

8

—

—

61

151

Portugália

113

4

5

—

—

—

8

121

Románia

8

—

3

—

—

—

3

11

Szlovénia

2

—

—

0

—

—

0

2

Szlovákia

1

2

3

—

—

—

4

6

Finnország

0

0

—

—

—

—

0

0

Svédország

11

0

—

0

—

—

0

11

Egyesült Királyság

188

13

—

—

—

—

13

201

INTERREG

0

1

—

—

—

—

1

1

2007–2013

2007–2013

2

2

2

2

0

0

158

158

0

0

n.a.

n.a.

160

160

162

162

Belgium

—

—

—

0

—

0

0

Bulgária

—

—

—

1

—

1

1

Cseh Köztársaság

—

—

—

—

—

0

0

Dánia

0

—

—

—

—

0

0

Németország

—

—

—

3

—

3

3

Észtország

0

—

—

—

—

0

0

Írország

0

—

—

2

—

2

2

Görögország

—

—

—

—

—

0

0

Spanyolország

—

—

—

41

—

41

41

Franciaország

0

0

—

—

—

0

0

Olaszország

—

—

—

—

—

0

0

Ciprus

—

—

—

—

—

0

0

Lettország

—

—

—

—

—

0

0

Litvánia

—

—

—

—

—

0

0

Luxemburg

—

—

—

0

—

0

0

Magyarország

1

2

—

25

—

27

28

Málta

—

—

—

—

—

0

0

Hollandia

—

—

—

—

—

0

0

Ausztria

—

—

—

—

—

0

0

Lengyelország

0

—

—

86

—

86

86

Portugália

1

0

—

0

—

0

1

Románia

—

—

—

—

—

0

0

Szlovénia

—

—

—

—

—

0

0

Szlovákia

—

—

—

—

—

0

0

Finnország

—

—

—

—

—

0

0

Svédország

—

—

—

—

—

0

0

Egyesült Királyság

—

—

—

—

—

0

0

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Végrehajtott összesen

6 102

419

115

178

(90)

1

624

6 726

7.   AZ EU HITELFELVÉTELI ÉS –NYÚJTÁSI MŰVELETEI

Ez a megjegyzés a korábban a Megjegyzések a mérleghez című 2. megjegyzésben jelentett információkat tartalmazza.

2.

7.1.   HITELFELVÉTELI ÉS –NYÚJTÁSI MŰVELETEK – ÁTTEKINTÉS

HITELFELVÉTELI ÉS –NYÚJTÁSI MŰVELETEK – ÁTTEKINTÉS

Összegek könyv szerinti értéken 2011.12.31.

Összegek könyv szerinti értéken 2011.12.31.

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | Fizetésimérleg-eszköz | MFA | Euratom | ESZAK | Összesen |
| Kölcsönök (lásd a 2.5. megjegyzést) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 266 | 41 281 |
| Hitelfelvételek (2.16. megjegyzés) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 236 | 41 251 |
| A fenti összegek könyv szerinti értéken szerepelnek, míg az alábbi táblázatok nominális értékeket tartalmaznak. |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Fizetésimérleg-eszköz

MFA

Euratom

ESZAK

Összesen

Kölcsönök (lásd a 2.5. megjegyzést)

28 344

11 625

595

451

266

41 281

41 281

Hitelfelvételek (2.16. megjegyzés)

28 344

11 625

595

451

236

41 251

41 251

A fenti összegek könyv szerinti értéken szerepelnek, míg az alábbi táblázatok nominális értékeket tartalmaznak.

Az Európai Unióról szóló szerződés felhatalmazza az Európai Uniót (EU), hogy a megbízatásának teljesítéséhez szükséges pénzügyi források mobilizálása érdekében hitelfelvételi programokat fogadjon el. Az EU képviseletében eljáró Európai Bizottság jelenleg három fő programot működtet, amelyek keretében kölcsönöket nyújthat, és ezeket a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél kibocsátott adósságinstrumentumok révén finanszírozza:

| 1. | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM): az euróövezeti tagálllamok támogatására, legfeljebb körülbelül 60 milliárd EUR (év végén 28,3 millió EUR volt a kintlévőség) |
| --- | --- |

1.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM): az euróövezeti tagálllamok támogatására, legfeljebb körülbelül 60 milliárd EUR (év végén 28,3 millió EUR volt a kintlévőség)

(EFSM):

| 2. | Fizetési mérleg (BOP) támogatás: azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem vezették be az eurót; legfeljebb 50 milliárd EUR (év végén 11,6 milliárd EUR volt a kintlévőség) |
| --- | --- |

2.

Fizetési mérleg (BOP) támogatás: azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem vezették be az eurót; legfeljebb 50 milliárd EUR (év végén 11,6 milliárd EUR volt a kintlévőség)

BOP

| 3. | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA): nem tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatási program (év végén 595 millió EUR volt a kintlévőség) |
| --- | --- |

3.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA): nem tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatási program (év végén 595 millió EUR volt a kintlévőség)

MFA

E 3 eszköz legfontosabb pontjai, illetve jellemzői a következők:

| — | Az EU hitelfelvétele a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél történik és nem a költségvetésből származik, mivel az EU nem vehet fel hitelt szokásos költségvetési kiadásai vagy költségvetési hiány finanszírozására. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelfelvétele a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél történik és nem a költségvetésből származik, mivel az EU nem vehet fel hitelt szokásos költségvetési kiadásai vagy költségvetési hiány finanszírozására.

| — | A hitelfelvétele nagysága változó: a kisebb, euróban néhány milliós vagy tízmilliós összegű zártkörű kibocsátásoktól a fizetésimérleg-kölcsönökkel és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal összefüggő benchmark-névértékű műveletekig terjed. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvétele nagysága változó: a kisebb, euróban néhány milliós vagy tízmilliós összegű zártkörű kibocsátásoktól a fizetésimérleg-kölcsönökkel és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal összefüggő benchmark-névértékű műveletekig terjed.

| — | A bevont forrást „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben továbbkölcsönzik a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a kötvény adósságszolgálatával kapcsolatos kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja valamennyi kötvény időben történő törlesztését. Ennek érdekében a fizetésimérleg-eszköz kedvezményezettjei az esedékesség előtt 7 nappal, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei pedig 14 nappal kötelesek letétbe helyezni a visszatérítéseket, így a Bizottságnak elegendő ideje marad arra, hogy minden körülmények között időben teljesítse a törlesztést. |
| --- | --- |

—

A bevont forrást „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben továbbkölcsönzik a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a kötvény adósságszolgálatával kapcsolatos kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja valamennyi kötvény időben történő törlesztését. Ennek érdekében a fizetésimérleg-eszköz kedvezményezettjei az esedékesség előtt 7 nappal, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei pedig 14 nappal kötelesek letétbe helyezni a visszatérítéseket, így a Bizottságnak elegendő ideje marad arra, hogy minden körülmények között időben teljesítse a törlesztést.

| — | A Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti azok teljes összegét, törlesztőrészleteit és az átlagos futamidő maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodnak a kölcsön/finanszírozás paramétereiről, így többek között a törlesztőrészletekről és a részfolyósítások fizetéséről. Ezenfelül a kölcsön első részletének kivételével valamennyi részlet szigorú feltételeknek való megfeleléstől függ, amelyek hasonlóak az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben nyújtott IMF-támogatás elfogadott feltételeihez; ez a finanszírozás ütemezését befolyásoló újabb tényező. |
| --- | --- |

—

A Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti azok teljes összegét, törlesztőrészleteit és az átlagos futamidő maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodnak a kölcsön/finanszírozás paramétereiről, így többek között a törlesztőrészletekről és a részfolyósítások fizetéséről. Ezenfelül a kölcsön első részletének kivételével valamennyi részlet szigorú feltételeknek való megfeleléstől függ, amelyek hasonlóak az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben nyújtott IMF-támogatás elfogadott feltételeihez; ez a finanszírozás ütemezését befolyásoló újabb tényező.

| — | Ez azt jelenti, hogy a kibocsátás ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelnyújtási tevékenységtől függ. |
| --- | --- |

—

Ez azt jelenti, hogy a kibocsátás ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelnyújtási tevékenységtől függ.

| — | A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 5–30 év közötti. |
| --- | --- |

—

A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 5–30 év közötti.

| — | A hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet a 27 tagállam garantál. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet a 27 tagállam garantál.

| — | A kedvezményezett nemfizetése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint az Európai Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (az 1150/2000/EK tanácsi rendelet 12. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott kölcsönök kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett nemfizetése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint az Európai Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (az 1150/2000/EK tanácsi rendelet 12. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott kölcsönök kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve.

| — | A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy árfolyamkockázat. |
| --- | --- |

—

A „back-to-back” továbbkölcsönzés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy árfolyamkockázat.

Ezenfelül a (Bizottság által képviselt) Euratom jogi személyiség hitelt vesz fel, hogy kölcsönt nyújtson a tagállamoknak és a nem tagállamoknak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. Végül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösségnek (ESZAK) a mérlegfordulónapon egy nominális értéken 46 millió EUR-s, felvett hitelből nyújtott, még vissza nem fizetett kölcsöne volt. Ezt a kölcsönt egy Franciaországban lévő állami tulajdonú vállalkozásnak nyújtották. Az ESZAK kölcsönportfóliójában olyan saját forrásból nyújtott kölcsönök is vannak, amelyeket a korábbi ESZAK nyugdíjalapjából biztosítottak az európai intézmények dolgozóinak.

Euratom

ESZAK

Az ezekkel az eszközökkel kapcsolatos további részletek az alábbiakban szerepelnek. A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Kölcsönök | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 2,375 %-3,50 % | n.a. |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 1,067 %-5,76 % | 0,96313 %-5,76 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1,158 %-5,8103 % | 0,556 %-5,8103 % |

Kölcsönök

2011.12.31.

2010.12.31.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

2,375 %-3,50 %

n.a.

Fizetésimérleg-eszköz

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

1,067 %-5,76 %

0,96313 %-5,76 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

1,158 %-5,8103 %

0,556 %-5,8103 %

| Hitelfelvételek | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus | 2,375 %-3,50 % | n.a. |
| Fizetésimérleg-eszköz | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 0,867 %-5,6775 % | 0,7613 %-5,6775 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1,158 %-9,2714 % | 0,556 %-9,2714 % |

Hitelfelvételek

2011.12.31.

2010.12.31.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

2,375 %-3,50 %

n.a.

Fizetésimérleg-eszköz

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

0,867 %-5,6775 %

0,7613 %-5,6775 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

1,158 %-9,2714 %

0,556 %-9,2714 %

7.2.   EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS

EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS

EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS NOMINÁLIS ÉRTÉK

EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS NOMINÁLIS ÉRTÉK

| millió EUR |
| --- |
| | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes odaítélt kölcsön | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| 2011.12.31-ig folyósított kölcsönök | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| 2011.12.31-ig visszafizetett kölcsönök | 0 | 0 | 0 |
| 2011.12.31-én fennálló kölcsönök | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| 2010.12.31-én még nem lehívott összegek | 8 600 | 11 900 | 20 500 |
| E megjegyzés végén a kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat szerepel. |

millió EUR

Írország

Portugália

Összesen

Összes odaítélt kölcsön

Összes odaítélt kölcsön

22 500

26 000

48 500

2011.12.31-ig folyósított kölcsönök

13 900

14 100

28 000

2011.12.31-ig visszafizetett kölcsönök

0

0

0

2011.12.31-én fennálló kölcsönök

2011.12.31-én fennálló kölcsönök

13 900

13 900

14 100

14 100

28 000

28 000

2010.12.31-én még nem lehívott összegek

8 600

11 900

20 500

E megjegyzés végén a kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat szerepel.

Európa pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében a Tanács 2010. május 11-én elfogadta az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (407/2010/EU tanácsi rendelet). A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésén alapuló mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. A Bizottság az Unió nevében hitelt vesz fel a tőkepiacon vagy pénzintézeteknél, majd e hiteleket a kedvezményezett tagállamnak nyújtja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében hitelben részesülő országok esetében a részletek folyósítását megelőzően negyedévente értékelik a szakpolitikai feltételek teljesítését.

Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlátról a 407/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése rendelkezik, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2011. december 31-én a költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 28 344 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (a fenti 28 milliárd EUR a nominális érték). Mivel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, az Európai Parlament megvizsgálja a Bizottság európai pénzügyi stabilizációs mechanizmussal kapcsolatos intézkedéseit és ellenőrzést gyakorol a költségvetési és mentesítési eljárással összefüggésben.

A Tanács végrehajtási határozattal 2010 decemberében legfeljebb 22,5 milliárd EUR-s Írországnak nyújtandó hitelről, 2011 májusában pedig legfeljebb 26 milliárd EUR-s Portugáliának nyújtandó hitelről határozott. Az eredeti végrehajtási határozatok az IMF-támogatáshoz hasonló feltételeket eredményező kamatrést rögzítettek. A 682/2011/EU és a 683/2011/EU tanácsi végrehajtási határozat 2011. október 11-i elfogadásával a Tanács visszamenőlegesen csökkentette a kamatrést, továbbá a maximális átlagos futamidőt 7,5 évről 12,5 évre emelte, az egyes részfolyósítások futamidejét pedig 30 évre meghosszabbította.

2012 januárjában további 1,5 milliárd EUR-t folyósítottak Írországnak és Portugáliának is (30 éves futamidővel). Írország számára márciusban további 3 milliárd EUR-t folyósítottak (20 éves futamidővel). Portugália áprilisban 1,8 milliárd EUR-t, májusban pedig 2,7 milliárd EUR-t kapott (26, illetve 10 éves futamidővel). Írország számára júliusban 2,3 milliárd EUR-t folyósítottak (16 éves futamidővel). Az EU 2012 folyamán az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében további kötvényeket kíván kibocsátani, összesen 3 milliárd EUR-s összegben, Írországnak és Portugáliának nyújtandó hitelek céljából.

7.3.   FIZETÉSI MÉRLEG (BOP)

FIZETÉSI MÉRLEG (BOP)

A fizetésimérleg-kölcsön szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelyet a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság alatt újjáélesztettek annak érdekében, hogy középtávú pénzügyi segítséget nyújtsanak az Európai Unió tagállamainak. A folyó fizetéseivel vagy tőkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít kölcsönfelvételi lehetőséget. Csak azok a tagállamok használhatják ezt a mechanizmust, amelyek nem vezették be az eurót. A nyújtható kölcsönök maximális összege 50 milliárd EUR. Az e kölcsönökhöz kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja, így 2011. december 31-én a költségvetés e hitelek tekintetében legfeljebb 11 625 millió EUR-s lehetséges kockázatnak volt kitéve (az alábbi 11,4 milliárd EUR a nominális érték).

FIZETÉSIMÉRLEG-ESZKÖZ NOMINÁLIS ÉRTÉK

FIZETÉSIMÉRLEG-ESZKÖZ NOMINÁLIS ÉRTÉK

| millió EUR |
| --- |
| | Magyarország | Lettország | Románia | Összesen |
| 2008-ban folyósított | 2 000 | — | — | 2 000 |
| 2009-ben folyósított | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| 2010-ben folyósított | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| 2011-ben folyósított | — | — | 1 350 | 1 350 |
| 2011.12.31-ig folyósított kölcsönök | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| 2011.12.31-ig visszafizetett kölcsönök | (2 000) | — | — | (2 000) |
| 2011.12.31-én kinnlévő összeg | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Összes odaítélt kölcsön | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| 2011.12.31-én még nem lehívott összegek | 0 | 200 | 1 400 | 1 600 |
| E megjegyzés végén a kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat szerepel. |

millió EUR

Magyarország

Lettország

Románia

Összesen

2008-ban folyósított

2 000

—

—

2 000

2009-ben folyósított

3 500

2 200

1 500

7 200

2010-ben folyósított

—

700

2 150

2 850

2011-ben folyósított

—

—

1 350

1 350

2011.12.31-ig folyósított kölcsönök

5 500

2 900

5 000

13 400

2011.12.31-ig visszafizetett kölcsönök

(2 000)

—

—

(2 000)

2011.12.31-én kinnlévő összeg

2011.12.31-én kinnlévő összeg

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Összes odaítélt kölcsön

6 500

3 100

6 400

16 000

2011.12.31-én még nem lehívott összegek

0

200

1 400

1 600

E megjegyzés végén a kölcsönök visszafizetési ütemtervét bemutató táblázat szerepel.

2008 novembere és 2011 vége között 16 milliárd EUR összegben nyújtottak kölcsönt Magyarország, Lettország és Románia számára, ebből 2011 végéig 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. Meg kell jegyezni, hogy a Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010 novemberében lejárt (1 milliárd EUR-t nem hívtak le), a 2 milliárd EUR-s első visszafizetést a terveknek megfelelően 2011 decemberében teljesítették. Lettország 2011 év végéig még 200 millió EUR-t hívhatott volna le, ennek joga azonban 2012 januárjában lejárt és az összeg felhasználatlan maradt. Év végéig a Romániának odaítélt teljes új kölcsönt ugyancsak nem hívták le (lásd alább).

Románia 2011 februárjában gazdasági növekedésének újraindítása érdekében további elővigyázatossági pénzügyi támogatást kért a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretén belül. 2011. május 12-én a Tanács úgy határozott, hogy legfeljebb 1,4 milliárd EUR-s összeget bocsát Románia rendelkezésére az uniós elővigyázatossági fizetésimérleg-eszköz útján (2011/288/EU tanácsi határozat). Romániának jelenleg nem áll szándékában, hogy az elővigyázatossági pénzügyi támogatási programból folyósítást kérjen, mivel erre csak akkor tart igényt, amennyiben a román hatóságok ellenőrzésén kívül eső tényezők miatt a gazdasági és/vagy pénzügyi helyzet előre nem láthatóan jelentősen romlik, ami akut pénzügyi hiányt eredményezne. Amennyiben a pénzügyi támogatást aktiválják, azt legfeljebb 7 éves futamidejű hitel formájában biztosítják.

7.4.   MFA, EURATOM ÉS A FELSZÁMOLÁS ALATT ÁLLÓ ESZAK

MFA, EURATOM ÉS A FELSZÁMOLÁS ALATT ÁLLÓ ESZAK

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak az EU területéhez földrajzilag közel fekvő, partneri viszonyban lévő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. 2011. december 31-ig a Bizottság további 239 millió EUR összegre kötött kölcsönmegállapodásokat, az év vége előtt a többi fél azonban ezt még nem hívta le. A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik féltől e kölcsönökre, azonban a garanciaalap biztosítja ezeket (lásd a 2.4. megjegyzést).

MFA

2.4.

Az Euratom az Európai Unió jogi személyisége, amelyet az Európai Bizottság képvisel. A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamos energia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják. E kölcsönök fedezésére harmadik felektől 447 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2010: 466 millió EUR).

Euratom

Az ESZAK-kölcsönök a felszámolás alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkének megfelelően a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint három, az Európai Beruházási Bank (EBB) által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitelfelvétel szolgáltatásainak fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év értékcsökkenésének és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdeti ügyleti költségnek.

ESZAK-kölcsönök

7.5.   KORMÁNYKÖZI PÉNZÜGYI STABILITÁSI MECHANIZMUSOK

KORMÁNYKÖZI PÉNZÜGYI STABILITÁSI MECHANIZMUSOK

7.5.1.   
  Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)

Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközt (EFSF) az euróövezeti tagállamok hozták létre az ECOFIN Tanács által 2010. május 9-én hozott határozatokat követően. Az EFSF célja, hogy az euróövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi segítségnyújtás révén megőrizze az európai pénzügyi stabilitást. A hatályos keretmegállapodásnak megfelelően az EFSF keretében 2013. július 1. után várhatóan már nem nyújtanak új kölcsönöket. Az euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői által 2011 júliusában kötött megállapodás alapján megfelelő feltételrendszerhez kötötten az EFSF-et a következő eszközök alkalmazására engedélyezett felhasználni:

| — | Kölcsönnyújtás pénzügyi nehézségben lévő országoknak |
| --- | --- |

—

Kölcsönnyújtás pénzügyi nehézségben lévő országoknak

| — | Beavatkozás az elsődleges és másodlagos adósságpiacokon. A másodlagos piacon történő beavatkozás kizárólag akkor lehetséges, ha az EKB elemzése rendkívüli pénzügyi piaci körülményeket és pénzügyi stabilitási kockázatokat állapít meg |
| --- | --- |

—

Beavatkozás az elsődleges és másodlagos adósságpiacokon. A másodlagos piacon történő beavatkozás kizárólag akkor lehetséges, ha az EKB elemzése rendkívüli pénzügyi piaci körülményeket és pénzügyi stabilitási kockázatokat állapít meg

| — | Intézkedés elővigyázatossági program alapján |
| --- | --- |

—

Intézkedés elővigyázatossági program alapján

| — | Pénzintézetek újratőkésítésének finanszírozása kormányoknak nyújtott hiteleken keresztül |
| --- | --- |

—

Pénzintézetek újratőkésítésének finanszírozása kormányoknak nyújtott hiteleken keresztül

| — | Részleges kockázatbiztosítási tanúsítványok nyújtása a sérülékeny tagállamok új kibocsátásaival párhuzamosan |
| --- | --- |

—

Részleges kockázatbiztosítási tanúsítványok nyújtása a sérülékeny tagállamok új kibocsátásaival párhuzamosan

Céljai megvalósítása érdekében az EFSF kötvényeket vagy más adósságinstrumentumokat bocsát ki a tőkepiacokon. Ezt a 17 euróövezeti tagállamtól kapott kezességvállalások garantálják összesen 780 milliárd EUR-ig. Az eszköz hitelezési kapacitása 440 milliárd EUR. Az uniós költségvetés erre nem nyújt garanciát. Az EFSF luxemburgi bejegyzésű, az euróövezeti tagállamok tulajdonában álló, az EU-Szerződés hatálya alá nem tartozó kereskedelmi társaság, amely így nem uniós szerv, az uniós beszámolótól teljesen független és a konszolidációs körbe nincs bevonva. Következésképpen – az alábbiakban bemutatott lehetséges szankciós bevételtől eltekintve – nem gyakorol hatást az uniós beszámolóra. Az EFSF-re a könyvvizsgálatról szóló luxemburgi jogi rendelkezések értelmében külső könyvvizsgálók által végzett kötelező könyvvizsgálat vonatkozik.

A pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételrendszerről szóló tárgyalások lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megfelelés nyomon követéséért a Bizottság felel. Az EFSF keretében pénzügyi segítségnyújtásban részesülő országok esetében az újabb részletek folyósítását megelőzően rendszeresen értékelik a szakpolitikai feltételrendszer teljesítését. A feltételek a makrogazdasági kiigazítási programtól (rendes hitelek) az előre megállapított támogathatósági kritériumok folyamatos betartásáig (elővigyázatossági támogatás) terjedhetnek. Elvben a Bizottság az EKB közreműködésével egyetértési megállapodásról szóló tárgyalásokat folytat az érintett euróövezeti tagállammal, amely megállapodás részletezi a pénzügyi segítségnyújtási eszközhöz kapcsolódó feltételrendszert. Az egyetértési megállapodás tükrözi a kezelendő hiányosságok súlyosságát és a választott pénzügyi segítségnyújtási eszközt.

Az Írországnak és Portugáliának az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében odaítélt hitelekkel párhuzamosan EFSF-hitelt indítottak, amelynek aggregált nettó folyósítási összege Írország számára 17,7 milliárd EUR, Portugália számára pedig 26 milliárd EUR (a Nemzetközi Valutaalap kibővített megállapodásából származó támogatáson felül, amely Írország esetében 19,5 milliárd SDR (a megállapodás időpontjában érvényes árfolyam alapján hozzávetőleg 22,5 milliárd EUR) és Portugália esetében 23,7 milliárd SDR (körülbelül 26 milliárd EUR).

Az 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet pénzbírság formáját öltő szankciók kiszabását teszi lehetővé azon tagállamokra nézve, amelyek pénzneme az euró. Az előző évi tagállami GDP 0,2 %-ának megfelelő pénzbírság akkor alkalmazható, ha egy tagállam nem tett megfelelő intézkedéseket a túlzott költségvetési hiány kiigazítására, vagy ha manipulálták a statisztikákat. Ehhez hasonlóan a makrogazdasági egyensúlytalanságokról szóló 1174/2011/EU rendelet a GDP 0,1 %-át kitevő éves pénzbírságot ír elő euróövezeti tagállamokra akkor, ha a tagállam nem hajtotta végre a kért kiigazító intézkedést, vagy ha a benyújtott kiigazító intézkedési terv nem megfelelő. Az 1177/2011/EU rendelet aktualizálta a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendeletet. Az aktualizált rendelet ugyancsak tartalmazza (a GDP 0,2 %-án felül egy változó elemet is tartalmazó) pénzbírság euróövezeti tagállamokra való kiszabásának lehetőségét. A három rendelet alapján a Bizottság által beszedett minden pénzbírságot az EFSF-re vagy annak utódmechanizmusára kell fordítani. A jelenlegi tervek szerint ezeket a pénzbírságokat az uniós költségvetésen keresztül juttatják majd el az EFSF-hez. Ez azt jelentené, hogy az összegek költségvetési bevételként és kiadásként egyaránt szerepelnének, így nem gyakorolnának hatást az átfogó költségvetési eredményre. Ugyanígy nem lennének hatással az uniós pénzügyi kimutatásokban szereplő gazdasági eredményre sem.

7.5.2.   
  Európai stabilitási mechanizmus (ESM)

Európai stabilitási mechanizmus (ESM)

Az Európai Tanács 2010. december 17-én arról állapodott meg, hogy az euróövezeti tagállamoknak állandó stabilizációs mechanizmust kell létrehozniuk: ez az európai stabilitási mechanizmus (ESM), amely a nemzetközi közjog szerinti, az EU-Szerződés hatálya alá nem tartozó kormányközi szervezet. Az ESM-Szerződést 2012. február 2-án írta alá a 17 euróövezeti tagállam. A részt vevő tagállamokban jelenleg tartanak a megerősítési eljárások, mielőtt az ESM megkezdheti működését. Az ESM a jelenleg az EFSF és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus által végzett feladatokat veszi majd át, és szükség esetén pénzügyi segítséget nyújt majd az euróövezeti tagállamoknak. A három mechanizmus azonban egy időszakban egymást átfedve működik majd, viszont az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében már odaítélt hiteleket továbbra is az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus szabályai szerint folyósítják és fizetik vissza, így a kapcsolódó hitelfelvételeket az uniós költségvetés garantálja majd és továbbra is az uniós mérlegben szerepeltetik. Az ESM létrehozása így nem gyakorol majd hatást az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében meglévő kötelezettségvállalásokra. Azt is meg kell jegyezni, hogy az uniós költségvetés nem fogja garantálni az ESM keretében történő hitelfelvételeket.

Az ESM alapját a stabil tőkestruktúra jelenti majd: összesen 700 milliárd EUR jegyzett tőkével fog rendelkezni, amelyből 80 milliárd EUR az euróövezeti tagállamok által befizetett tőke lesz. Ilyen összegű tőkével az eszköz hitelezési kapacitása elvben el kell hogy érje az 500 milliárd EUR-t. A közelmúltban sor került az EFSF-ével összesített hitelezési kapacitás megfelelőségének vizsgálatára. Az eurócsoport ennek eredményeként március 30-án megállapodott arról, hogy 700 milliárd EUR-ra emelik az EFSF/ESM kumulált hitelezési plafonját, valamint hogy a két mechanizmus 2013. június 30-ig működhet egymással párhuzamosan. Az ESM ellenőrzési folyamatát a legfelsőbb ellenőrzési intézményekkel közösen dolgozták ki, továbbá külső független könyvvizsgálatot, valamint független könyvvizsgálói testület által végzett könyvvizsgálatot hajtanak majd végre.

Az ESM keretében nyújtott támogatás feltételrendszerhez kötött, amely megfelel a választott támogatási eszköznek. A kedvezményezett tagállamoknak nyújtott hitelek feltétele, hogy a meglévő megállapodásoknak megfelelően szigorú gazdasági és fiskális kiigazítási programot kell végrehajtaniuk. Mivel e mechanizmus saját jogi személyiséggel fog rendelkezni és közvetlenül az euróövezeti tagállamok finanszírozzák majd, nem uniós szerv és – az alábbiakban bemutatott lehetséges szankciós bevételtől eltekintve – sem az uniós beszámolóra, sem az uniós költségvetésre nem lesz hatással. A pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételrendszerről szóló tárgyalások lefolytatásáért és a feltételrendszernek való megfelelés nyomon követéséért a Bizottság felel (ugyanúgy, mint az EFSF-nél). Az ESM keretében pénzügyi segítségnyújtásban részesülő országok esetében az újabb részletek folyósítását megelőzően rendszeresen értékelik a szakpolitikai feltételrendszer teljesítését.

Amint az a fentiekben szerepel, az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU és az 1177/2011/EU rendelet értelmében beszedett pénzbírságokat az uniós költségvetésen keresztül juttatják majd el az ESM-hez, ha az EFSF már befejezte működését. A 25 tagállam által (az Egyesült Királyság és a Cseh Köztársaság kivételével) aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés továbbá kényszerítő bírságot ír elő azokra a szerződő felekre, amelyek nem hozták meg a hiányra vonatkozó kritérium megsértése esetén szükséges intézkedéseket. A GDP 0,1 %-át meg nem haladó kiszabott bírságokat az euróövezeti tagállamok az ESM-nek kötelesek befizetni (így az EFSF-hez hasonlóan e bírságok nem lesznek hatással az uniós költségvetési eredményre), a nem euróövezeti tagállamok pedig az uniós költségvetésnek – lásd a Szerződés 8. cikkének (2) bekezdését. Ez utóbbi esetben a szankciós összeg az uniós költségvetés szempontjából bevételnek minősül és ekként tüntetik fel a beszámolóban.

A még vissza nem fizetett európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és fizetésimérleg-kölcsönösszegek visszafizetési üteme 2012. július 17-én

A még vissza nem fizetett európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és fizetésimérleg-kölcsönösszegek visszafizetési üteme 2012. július 17-én

| milliárd EUR |
| --- |
| Kölcsön/ország | Részfolyósítás | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2025 | 2026 | 2028 | 2032 | 2038 | 2042 | Összesen |
| Fizetésimérleg-eszköz |
| Magyarország | 2. | 2,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | 1,5 | | | | | | | | | | | |
| Lettország | 1. | 1,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | 1,2 | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |
| Románia | 1. | | 1,5 | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | 1,0 | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | 1,15 | | | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | 1,2 | | | | | | | | | |
| | 5. | | | | | | 0,15 | | | | | | | | | |
| Fizetésimérleg-eszköz összesen | | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11,4 |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus |
| Írország | 1. (T1) | | 5,0 | | | | | | | | | | | | | |
| | 1. (T2) | | | | | | 3,4 | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | | 3,0 | | | | | | | |
| | 3. (T1) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 3. (T2) | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | |
| | 4. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 5. (6) | | | | | | | | | | | | | 3,0 | | |
| | 6. (6) | | | | | | | | | | | | 2,3 | | | |
| Portugália | 1. (T1) | | | | | | | | 1,75 | | | | | | | |
| | 1. (T2) | | | | 4,75 | | | | | | | | | | | |
| | 2. (T1) | | | | | | | | 5,0 | | | | | | | |
| | 2. (T2) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 2. (T3) | | | | | | 0,6 | | | | | | | | | |
| | 3. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 4. (T1) (6) | | | | | | | | | | | | | | 1,8 | |
| | 4. (T2) (6) | | | | | | | | | 2,7 | | | | | | |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus összesen | | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 4,5 | 0,0 | 9,75 | 2,7 | 0,0 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 40,8 |
| Mindösszesen | | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 5,85 | 1,5 | 9,75 | 2,7 | 0,2 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 52,2 |

milliárd EUR

Kölcsön/ország

Részfolyósítás

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2022

2025

2026

2028

2032

2038

2042

Összesen

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

Magyarország

2.

2,0

3.

1,5

Lettország

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

Románia

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Fizetésimérleg-eszköz összesen

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,0

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

11,4

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Írország

1. (T1)

5,0

1. (T2)

3,4

2.

3,0

3. (T1)

2,0

3. (T2)

0,5

4. (6)

6

1,5

5. (6)

6

3,0

6. (6)

6

2,3

Portugália

1. (T1)

1,75

1. (T2)

4,75

2. (T1)

5,0

2. (T2)

2,0

2. (T3)

0,6

3. (6)

6

1,5

4. (T1) (6)

6

1,8

4. (T2) (6)

6

2,7

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus összesen

0,0

5,0

4,75

0,0

4,5

0,0

9,75

2,7

0,0

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

40,8

Mindösszesen

3,0

7,7

6,25

1,15

5,85

1,5

9,75

2,7

0,2

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

52,2

8.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az Európai Unió (EU) pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-eszköz, a makroszintű pénzügyi támogatás, az Euratom és a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-eszköz, a makroszintű pénzügyi támogatás, az Euratom és a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek;

| — | az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is; és |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is; és

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap.

8.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

| 1. | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

1.

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| 2. | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

2.

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a kölcsönt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

8.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

A hitelnyújtási és -felvételi műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió adott esetben a vonatkozó tanácsi határozatokkal és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, kölcsönökkel, pénztárkezeléssel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. Általános szabályként nem folyik kamatláb- vagy árfolyamváltozás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a hitelnyújtási műveletek finanszírozása általában viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat. A „back-to-back” alkalmazását rendszeresen ellenőrzik.

Az ESZAK kötelezettségeinek végelszámolását a Bizottság irányítja, ezért a felszámolás alatt álló ESZAK számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refinanszírozásra korlátozódnak. Ami a pénztárkezelési műveleteket illeti, a pénzügyi kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve alkalmazandó.

Pénztárkezelés:

Pénztárkezelés:

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK és a 105/2009/EK tanácsi rendelettel módosított) 1150/2000/EK tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet (az 1995/2006/EK, az 1525/2007/EK és az 1081/2010/EK tanácsi rendelettel módosított 1605/2002/EK tanácsi rendelet) és annak végrehajtási szabályai (az 1261/2005/EK, az 1248/2006/EK és a 478/2007/EK bizottsági rendelettel módosított 2342/2002/EK bizottsági rendelet) rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált kölcsönök nemteljesítése esetén.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság információkat cserélnek a kockázatkezelésről és az optimális kitettségről.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

2010-től kezdődően az átmenetileg beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által irányított alapba (BUFI) fektetik be. A 2010 előtt beszedett pénzbírságok összegeit továbbra is külön bankszámlákon tartják. Az átmenetileg beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a belső iránymutatásoknak és a vagyonkezelésre vonatkozó iránymutatásnak megfelelően, amelyeket a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által 2009 decemberében aláírt szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás is tartalmaz. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a többek között a pénztárkezelést is magában foglaló speciális területeket felölelő eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| a) | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor |
| --- | --- |

a)

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor

| b) | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg. |
| --- | --- |

b)

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: az euróövezet központi bankjainál, euróövezeti államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; szuverén jogalanyok által kibocsátott, közvetlen euróövezeti szuverén kitettséget eredményező vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd a 2.4. megjegyzést) az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i, 2008. február 25-i és 2010. november 9-i módosítása rögzíti. A garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítania a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

2.4.

8.3.   DEVIZAKOCKÁZATOK

DEVIZAKOCKÁZATOK

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euróban tartják, így ezekben az esetekben az Uniónak nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Euratom pénzügyi eszköz révén USD-ben is nyújt kölcsönöket, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata. A felszámolás alatt álló ESZAK kismértékben van kitéve nettó devizakockázatnak 1,3 millió EUR értékben, amely az 1,26 millió EUR-s lakáshitelekből és a 0,04 millió EUR-s folyószámla-egyenlegből tevődik össze.

Pénztárkezelés:

Pénztárkezelés:

A saját forrásokról szóló rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fenti rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ben vagy CHF-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

Garanciaalap

Garanciaalap

A pénzügyi eszközöket euróban tartják, így nincs devizakockázat.

8.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek:

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

A hitelfelvételi és -nyújtási tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó követeléssel és kötelezettséggel rendelkezik. A változó kamatlábakon kibocsátott makroszintű pénzügyi támogatási és Euratom-kölcsönök az Uniót kamatlábkockázatnak teszik ki. A hitelfelvételekből eredő kamatlábkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon az EU változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 0,8 milliárd EUR-t tesznek ki (2010: 0,86 milliárd EUR), az összeget hathavonta újraárazzák.

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Az Unió fix kamatozású makroszintű pénzügyi támogatási és Euratom-kölcsönökkel is rendelkezik, 2011-ben összesen 236 millió EUR összegben (2010: 110 millió EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (25 millió EUR), illetve meghaladja az öt évet (211 millió EUR). Ennél jelentősebb az Unió által a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott tizenegy, fix kamatozású kölcsön, 2011-ben összesen 11,4 milliárd EUR összegben (2010: 12,05 milliárd EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (7,2 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (4,2 milliárd EUR). Az Unió az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében tíz, fix kamatozású kölcsönt nyújtott, 2011-ben összesen 28 milliárd EUR összegben, amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (9,75 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (18,25 milliárd EUR).

Tevékenységeinek jellegéből adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK kamatlábkockázatnak van kitéve. A hitelfelvételből eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek. A vagyonkezelési műveletek tekintetében az ESZAK portfólió nem tartalmaz változó kamatlábú kötvényt. A mérlegfordulónapon a nem kamatozó kötvények a kötvényportfólió 15 %-át tették ki.

Pénztárkezelés:

Pénztárkezelés:

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. Kamatot realizál azonban különböző bankszámlákon tartott egyenlegeken. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat rendszeresen tükrözze a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az egyes bankok által nyújtott különleges feltételek függvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a piaci ingadozások alapján kiigazítanak.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) mozgásteret alkalmaznak. A számlák többsége esetében a kamatszámítás az EONIA-hoz (egynapos euró indexátlag) kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Néhány egyéb számla esetében a kamatszámítás az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

A BUFI portfólió nem tartalmaz változó kamatlábú kötvényt. A mérlegfordulónapon a nem kamatozó kötvények a kötvényportfólió 34 %-át tették ki.

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalapon belül kibocsátott változó kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok e kamatlábak volatilitási hatásainak vannak kitéve, míg a fix kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki az Uniót. A mérlegfordulónapon a befektetési portfólió mintegy 83 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2010: 93 %).

8.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik. A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,23 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső korlátját, és 2011-ben ténylegesen 0,93 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2011. december 31-én 0,3 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot 1994-ben hozták létre az Európai Unión kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési kockázat fedezésére. A hitelkockázatnak való kitettség enyhítésére mindenesetre fennáll az a lehetőség, hogy a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláin lévő többlet esetén ezeket a számlákat vegyék igénybe minden olyan esetben, amikor az adós nem tudja teljes egészében visszatéríteni az esedékes összegeket. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. Ennek megfelelően a működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

Az ESZAK hitelkockázatnak való kitettségének kezelése a hitelfelvevő kamat- és tőketörlesztési képességének rendszeres elemzésén keresztül történik. A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is előírnak. A fennálló összes hitel 61 %-át a tagállamok vagy azokkal egyenértékű szervek (például állami intézmények) garanciái fedezik. A fennálló hitelek 30 %-át banknak nyújtották, vagy bank garantálta azokat. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. A működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

Pénztárkezelés:

Pénztárkezelés:

A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak a tagállamok vannak kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. Minden számlán az ezekről a számlákról teljesített napi kifizetések átlagos összegével arányos, minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak (összességében átlagosan 20 millió EUR és 100 millió EUR közöttiek, és több mint 20 számla között oszlanak meg), így biztosítják, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket az általános pénztári egyenlegekkel összefüggésben kell tekinteni, amelyek 1 milliárd EUR és 35 milliárd EUR között ingadoznak, és amelyekről 2011-ben összesen 128 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot pályázati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot pályázati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok (korlátozott felhasználású pénzeszköz) letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként egy hitelminősítő intézetnél legalább AA vagy ezzel egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolás is szükséges, valamint egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank saját forrásainak egy bizonyos százalékára korlátozzák; e korlát kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. |
| --- | --- |

—

A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok (korlátozott felhasználású pénzeszköz) letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként egy hitelminősítő intézetnél legalább AA vagy ezzel egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolás is szükséges, valamint egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank saját forrásainak egy bizonyos százalékára korlátozzák; e korlát kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is.

| — | Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2011 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be, továbbá naponta áttekintik a kereskedelmi bankok besorolását. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2011 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be, továbbá naponta áttekintik a kereskedelmi bankok besorolását.

A Bizottság továbbá jelentős összegeket tart pénzintézetek által kibocsátott garanciák formájában. Ezek az összegek az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.11.1. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok átmeneti megfizetésének alternatívájaként. 2012 első hónapjaiban felülvizsgálták az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politikát, és az EU jelenlegi pénzügyi környezetére tekintettel újra meghatározták a hitelminősítési követelményeket és csökkentették a partnerekre vonatkozó százalékos arányokat (az egyes partnerek saját forrásaival arányosan). Ennek eredményeképpen a Bizottság hitelei továbbra is magas minőségűek. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

2.11.1.

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Átmenetileg beszedett pénzbírságok portfóliója (BUFI)

Az átmenetileg beszedett pénzbírságokból származó befektetésekre vonatkozóan a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal, ami annak kockázata, hogy a partner nem lesz képes esedékességkor a teljes összeget megfizetni. A legnagyobb mértékben Franciaország és Németország van kitéve e kockázatnak, mivel ezek az országok a portfólió teljes volumenének 62 %-val, illetve 25 %-ával rendelkeznek.

Garanciaalap

Garanciaalap

Az Unió és az EBB közötti, a garanciaalap kezeléséről szóló megállapodásnak megfelelően valamennyi bankközi befektetésnek minimum Moody's P-1 hitelkockázati besorolásúnak vagy azzal egyenértékűnek kell lennie. 2011. december 31-én a lekötött betéteket (300 millió EUR) ilyen partnerekkel eszközölték (2010: 124 millió EUR). 2011. december 31-én az alap nem tartalmazott rövid lejáratú diszkont értékpapírban eszközölt befektetést. Az előző év ugyanezen időszakára nézve az alapnak négy rövid lejáratú pénzügyi instrumentumba eszközölt befektetése volt (69 millió EUR), ezek mind minimálisan Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű hitelkockázati besorolású partnerekkel álltak fenn. Az értékesíthető portfólióban tartott valamennyi értékpapír megfelel az irányítási iránymutatásnak.

8.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) nemfizetés vagy a hitelfelvevő késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet hasonló eljárásról rendelkezik.

A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási követelményeket a felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott kifizetési előrejelzések alapján kezeli.

Pénztárkezelés:

Pénztárkezelés:

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy az év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások valójában megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a pénztári források mindig elegendőek legyenek valamennyi adott hónapban végrehajtandó kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Garanciaalap

Garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökből álló portfólióban tartania. 2011. december 31-én e befektetések összege 300 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül előírás, hogy az alap nominális értékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralévő lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2011. december 31-én ez az arány 45 % volt.

9.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

9.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

A Bizottság kapcsolt felei a konszolidálásba bevont más uniós gazdálkodó egységek és ezen egységek felsővezetése. Az egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

9.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az Európai Unió felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk a Hivatalos Lapban találhatók: HL L 187., 1967.8.8., legutóbb a 2005. január 18-i 202/2005/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 33., 2005.2.5.) módosítva, valamint HL L 268., 1977.10.20., legutóbb a 2004. április 30-i 1293/2004/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 243., 2004.7.15.) módosítva. Továbbá egyéb információk állnak rendelkezésre az Európa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes kölcsönben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Családi támogatások: |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Eltartott gyermekek | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Iskola előtti | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Iskoláztatási, vagy | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 500 - 810,74 | n.a. | n.a. |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | n.a. | n.a. |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | Igen |
| Tagállamba átutalható: |
| Iskoláztatási támogatás (7) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| a fizetés %-ában (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| a kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | n.a. | n.a. |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: |
| Beilleszkedési kiadások | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: |
| Újraletelepedési kiadások | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (8) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | n.a. |
| Betegbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | opcionális |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| Levonások: |
| Közösségi adó | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Betegbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Speciális illeték a fizetés után | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Levont nyugdíj | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 11,6 % |
| Személyek száma év végén | 3 | 8 | 90 | 27 | 97 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Eltartott gyermekek

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Iskola előtti

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Iskoláztatási, vagy

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

A munkavégzés helyén kívüli képzés

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

500 - 810,74

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Igen

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (7)

7

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

a fizetés %-ában (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

a kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs kiadások

Reprezentációs kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (8)

8

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

n.a.

Betegbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

opcionális

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Közösségi adó

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Betegbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Speciális illeték a fizetés után

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Levont nyugdíj

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

11,6 %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

8

8

90

90

27

27

97

97

10.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig – az alábbiakban szereplő információktól eltekintve – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről jelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

Pénzügyi segítségnyújtás iránti további kérelmek az euróövezeten belül

Pénzügyi segítségnyújtás iránti további kérelmek az euróövezeten belül

Az eurócsoport 2012. június 25-én üdvözölte a spanyol kormánytól érkezett, pénzügyi segítségnyújtás iránti hivatalos kérelmet. A csoport július 9-én politikai megállapodásra jutott a Spanyolország pénzintézeteinek feltőkésítését és szerkezetátalakítását segítő programról. Az első folyósításra az egyetértési megállapodás elfogadását követően nyílik lehetőség. A feltőkésítésre vonatkozó pénzügyi támogatást az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközön keresztül nyújtják, amíg az Európai Stabilitási Mechanizmus nem áll rendelkezésre és át nem veszi e feladatot.

Az eurócsoport június 27-én ugyancsak üdvözölte, hogy a ciprusi hatóságok pénzügyi segítséget igényeltek az euróövezeti tagállamoktól, tekintettel a Ciprus előtt álló, különösen a bajban lévő bankszektor miatti és a makrogazdasági egyensúlytalanságokból fakadó kihívásokra. A pénzügyi igények értékelése alapján az euróövezeti pénzügyi támogatást átfogó kiigazítási program keretében nyújtanák. A pénzügyi segítségnyújtási csomagot finanszírozási eszközei alapján az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközön és az Európai Stabilitási Mechanizmuson keresztül biztosítják.

A 7. megjegyzés további információkat tartalmaz az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközről, az Európai Stabilitási Mechanizmusról, valamint az uniós pénzügyi segítségnyújtási programokról.

7.

11.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

11.1.   KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

1.   Intézmények és konzultatív testületek

Intézmények és konzultatív testületek

| | Régiók Bizottsága |
| --- | --- |

Régiók Bizottsága

| | Az Európai Unió Tanácsa |
| --- | --- |

Az Európai Unió Tanácsa

| | Az Európai Unió Bírósága |
| --- | --- |

Az Európai Unió Bírósága

| | Európai Bizottság |
| --- | --- |

Európai Bizottság

| | Európai Számvevőszék |
| --- | --- |

Európai Számvevőszék

| | Európai Külügyi Szolgálat (9) |
| --- | --- |

Európai Külügyi Szolgálat (9)

9

| | Európai adatvédelmi biztos |
| --- | --- |

Európai adatvédelmi biztos

| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| --- | --- |

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| | Európai ombudsman |
| --- | --- |

Európai ombudsman

| | Európai Parlament |
| --- | --- |

Európai Parlament

| | Európai Tanács |
| --- | --- |

Európai Tanács

2.   Uniós ügynökségek

Uniós ügynökségek

| | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

| | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

| | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| --- | --- |

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

| | Európai Szakképzésfejlesztési Központ |
| --- | --- |

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

| | Európai Környezetvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

| | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| --- | --- |

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

| | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért |
| --- | --- |

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

| | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

| | Európai Gyógyszerügynökség |
| --- | --- |

Európai Gyógyszerügynökség

| | Európai Vegyianyag-ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vegyianyag-ügynökség

| | Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás) |
| --- | --- |

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete |
| --- | --- |

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

| | Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal |
| --- | --- |

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

| | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

| | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége |
| --- | --- |

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

| | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (9) |
| --- | --- |

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (9)

9

| | Európai Bankhatóság (10) |
| --- | --- |

Európai Bankhatóság (10)

10

| | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testülete – Hivatal (10) |
| --- | --- |

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságok Testülete – Hivatal (10)

10

| | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége |
| --- | --- |

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

| | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

| | Európai Képzési Alapítvány |
| --- | --- |

Európai Képzési Alapítvány

| | Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására |
| --- | --- |

Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására

| | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja |
| --- | --- |

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

| | Európai GNSS Ellenőrző Hatóság |
| --- | --- |

Európai GNSS Ellenőrző Hatóság

| | Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták) |
| --- | --- |

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták)

| | Európai Vasúti Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vasúti Ügynökség

| | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| --- | --- |

Közösségi Növényfajta-hivatal

| | Európai Halászati Ellenőrző Hivatal |
| --- | --- |

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

| | Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja |
| --- | --- |

Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

| | Európai Rendőrakadémia (CEPOL) |
| --- | --- |

Európai Rendőrakadémia (CEPOL)

| | Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL) |
| --- | --- |

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

| | Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

| | A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala |
| --- | --- |

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

| | Kutatási Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

| | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (10) |
| --- | --- |

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (10)

10

| | Európai Értékpapírpiaci Hatóság (10) |
| --- | --- |

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (10)

10

| | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (10) |
| --- | --- |

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (10)

10

3.   Más ellenőrzött intézmények

Más ellenőrzött intézmények

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

B.   KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK

KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK

| | ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet |
| --- | --- |

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

| | SESAR közös vállalkozás |
| --- | --- |

SESAR közös vállalkozás

| | FCH közös vállalkozás |
| --- | --- |

FCH közös vállalkozás

| | Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás |
| --- | --- |

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás

| | IMI közös vállalkozás |
| --- | --- |

IMI közös vállalkozás

C.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

| | Európai Beruházási Alap |
| --- | --- |

Európai Beruházási Alap

| | Tiszta Égbolt közös vállalkozás |
| --- | --- |

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

| | ARTEMIS közös vállalkozás |
| --- | --- |

ARTEMIS közös vállalkozás

| | ENIAC közös vállalkozás |
| --- | --- |

ENIAC közös vállalkozás

11.2.   NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

Bár az alábbi intézmények vagyonát az Unió kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az Európai Unió beszámolójában.

11.2.1.   
  Az Európai Fejlesztési Alap (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Európai Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok és a tengerentúli országok és területek (TOT) fejlesztési együttműködésének támogatására. Az 1957. évi Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg arra korlátozva, hogy az Unió bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Az EFA-t nem az uniós költségvetésből, hanem a tagállamok közvetlen – kormányközi szintű tárgyalások során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. Az EFA forrásait a Bizottság és az EBB kezeli. Általában minden EFA megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA programozási ciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg.

Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), amely előírja saját pénzügyi kimutatásainak az Uniótól elkülönítetten történő bemutatását. Az EFA éves beszámolója és forrásokkal való gazdálkodása a Számvevőszék és a Parlament külső vizsgálatainak tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal alább bemutatásra kerül a 8., 9. és 10. EFA mérlege és gazdasági eredménykimutatása:

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2011.12.31. | 2010.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | 380 | 353 |
| FORGÓESZKÖZÖK | 2 510 | 2 151 |
| Eszközök összesen | 2 890 | 2 504 |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | (1 033) | (1 046) |
| Kötelezettségek összesen | (1 033) | (1 046) |
| Nettó eszközök | 1 857 | 1 458 |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |
| Lehívott tőke | 26 979 | 23 879 |
| Egyéb tartalékok | 2 252 | 2 252 |
| Előző évek áthozott eredménye | (24 674) | (21 908) |
| Az év gazdasági eredménye | (2 700) | (2 765) |
| Nettó eszközök | 1 857 | 1 458 |

millió EUR

2011.12.31.

2010.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

380

353

FORGÓESZKÖZÖK

2 510

2 151

Eszközök összesen

2 890

2 504

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

(1 033)

(1 046)

Kötelezettségek összesen

(1 033)

(1 046)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

1 857

1 857

1 458

1 458

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Lehívott tőke

26 979

23 879

Egyéb tartalékok

2 252

2 252

Előző évek áthozott eredménye

(24 674)

(21 908)

Az év gazdasági eredménye

(2 700)

(2 765)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

1 857

1 857

1 458

1 458

Gazdasági eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

Gazdasági eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 99 | 140 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (2 778) | (3 000) |
| MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE | (2 679) | (2 860) |
| PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK | (21) | 95 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (2 700) | (2 765) |

millió EUR

2011

2010

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

99

140

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(2 778)

(3 000)

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE

(2 679)

(2 679)

(2 860)

(2 860)

PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK

(21)

95

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(2 700)

(2 700)

(2 765)

(2 765)

11.2.2.   
  A Betegbiztosítási Rendszer

A Betegbiztosítási Rendszer

A betegbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az Európai Unió különböző szervei személyzetének. A rendszer forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Unió. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az intézmények/ügynökségek/szervek) érkező hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a rendszerben marad.

A rendszer négy különálló intézményből áll: az Európai Unió intézményeinek és ügynökségeinek személyzetét biztosító fő rendszerből, valamint három kisebb, a firenzei Európai Egyetemi Intézet és az Európai Iskolák személyzetét, továbbá az EU-n kívül, például az uniós küldöttségeken dolgozó személyzetet biztosító rendszerből. A rendszer összes eszköze 2011. december 31-én 294 millió EUR-t tett ki (2010: 286 millió EUR).

11.2.3.   
  A résztvevői garanciaalap

A résztvevői garanciaalap

A 7. kutatási keretprogram (FP7) keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap.

Ezen kölcsönösségi eszköz célja a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során az Uniónál és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatott közvetett tevékenységek valamennyi résztvevője a tevékenység időtartama alatt az alap tőkéjéhez nyújtott teljes uniós hozzájárulás 5 %-ának megfelelő támogatási hozzájárulás formájában hozzájárul az alap tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke. A közvetett tevékenység végén a résztvevők teljes mértékben visszakapják az alap tőkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt a résztvevői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a résztvevők hozzájárulásuk legalább 80 %-át kapják vissza. A résztvevői garanciaalap így az Unió és a résztvevők pénzügyi érdekét egyaránt biztosítja.

2011. december 31-én a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 1 171 millió EUR-t tettek ki (2010: 879 millió EUR). A résztvevői garanciaalap forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Unió.

II.   RÉSZ

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról és magyarázó megjegyzések

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról:

Összevont jelentések a költségvetés végrehajtásáról:

| 1. | Az Unió költségvetési eredménye |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról |
| --- | --- |

2.

Bevételek:

Bevételek:

| 3. | Áttekintés a költségvetési bevételek végrehajtásáról |
| --- | --- |

3.

Kiadások:

Kiadások:

| 4. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.

| 5. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

5.

| 6. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

8.

| 9. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

9.

| 10. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

11.

| 12. | Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

12.

| 13. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

13.

Intézmények:

Intézmények:

| 14. | Áttekintés a költségvetési bevételek végrehajtásáról intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

14.

| 15. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

15.

Ügynökségek:

Ügynökségek:

| 16. | Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban |
| --- | --- |

17.

| 18. | Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt |
| --- | --- |

18.

Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez:

Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez:

| 1. | Költségvetési alapelvek, szerkezet és előirányzatok |
| --- | --- |

1.

| 2. | Magyarázat a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez |
| --- | --- |

2.

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL
   (11)

ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

11

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

1.   AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| EURÓPAI UNIÓ | 2011 | 2010 |
| A pénzügyi év bevétele | 130 000 | 127 795 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (128 043) | (121 213) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 019) | (2 797) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 457 | 741 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 97 | 23 |
| Költségvetési eredmény
   (12) | 1 492 | 4 549 |

millió EUR

EURÓPAI UNIÓ

2011

2010

A pénzügyi év bevétele

130 000

130 000

127 795

127 795

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(128 043)

(128 043)

(121 213)

(121 213)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 019)

(1 019)

(2 797)

(2 797)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

457

457

741

741

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

97

97

23

23

Költségvetési eredmény
   (12)

Költségvetési eredmény

12

1 492

1 492

4 549

4 549

Az Európai Unió költségvetésének többletét a következő évben az arra az évre esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

2.   KIMUTATÁS A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSÁRÓL

BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Különbözet Végleges-tényleges | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 – 4 | 6 = 4/2 | 7 = 3 – 4 |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Cím

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Különbözet Végleges-tényleges

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

1

2

3

4

5 = 2 – 4

6 = 4/2

7 = 3 – 4

1.

Saját források

125 106

118 289

118 193

118 164

125

99,89 %

29

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

6 354

6 472

6 370

(16)

100,25 %

102

| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 182

1 182

1 213

1 207

(25)

102,12 %

6

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

56

56

609

587

(531)

1 048,48 %

22

| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós/közösségi megállapodásokkal és programokkal összefüggésben |
| --- | --- |

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós/közösségi megállapodásokkal és programokkal összefüggésben

30

82

2 745

2 454

(2 372)

2 993,28 %

291

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

733

13 943

1 183

(450)

161,37 %

12 761

| 8. | Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

0

0

159

1

0

159

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

30

44

34

(4)

111,86 %

11

Összesen

126 527

126 727

143 380

130 000

(3 273)

102,58 %

13 380

KIADÁSOK – A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (13) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (13)

13

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

1.

Fenntartható növekedés

53 280

56 982

54 732

2 251

96,05 %

2 051

199

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

56 379

58 887

57 374

1 513

97,43 %

1 416

97

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 459

2 008

1 827

181

91,00 %

144

37

| 4. | Az Európai Unió mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió mint globális szereplő

7 238

7 366

7 102

264

96,42 %

145

118

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 172

9 716

8 359

1 357

86,03 %

1 012

345

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

KIADÁSOK – SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (14) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (14)

14

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

01.

Gazdasági és pénzügyek

341

443

389

54

87,76 %

9

46

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

1 210

1 485

1 336

149

89,99 %

123

25

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

93

104

94

10

90,73 %

9

1

| 04. | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

9 163

10 498

10 392

106

98,99 %

75

30

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

55 269

57 784

56 342

1 442

97,50 %

1 406

35

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

1 142

1 217

1 114

103

91,53 %

77

26

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

390

379

332

47

87,54 %

24

23

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

4 117

5 476

4 604

872

84,08 %

861

10

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

1 334

1 741

1 489

252

85,51 %

250

2

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

396

832

441

391

53,01 %

384

6

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

771

812

772

40

95,08 %

5

35

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

93

104

95

9

91,52 %

8

1

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

33 317

33 052

32 995

57

99,83 %

51

5

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

115

133

123

10

92,20 %

9

1

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

1 996

2 725

2 414

310

88,62 %

305

5

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

253

279

259

21

92,61 %

17

4

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

596

659

623

37

94,40 %

27

10

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

885

1 014

944

70

93,10 %

40

30

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

3 385

3 462

3 313

148

95,72 %

66

82

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

104

113

104

8

92,51 %

8

1

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 480

1 583

1 513

71

95,54 %

43

27

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

1 013

970

928

42

95,63 %

38

4

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

839

1 090

1 068

22

97,96 %

10

12

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

75

83

71

12

85,96 %

7

4

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

191

221

197

24

89,07 %

21

4

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

1 017

1 274

1 063

211

83,45 %

196

15

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

69

73

60

13

82,01 %

12

1

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

11

13

12

1

91,58 %

1

0

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

124

159

134

25

84,26 %

19

6

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

1 278

1 273

1 257

16

98,75 %

0

16

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

393

501

442

60

88,11 %

56

3

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

1 535

1 087

963

123

88,63 %

44

79

| 40. | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40.

Tartalékalapok

100

0

0

0

0,00 %

0

0

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

3 428

4 321

3 512

809

81,27 %

565

245

Összesen

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

3.   ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

1.

Saját források

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 182

1 182

1 206

7

1 213

1 201

6

1 207

102,12 %

6

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

56

56

591

18

609

573

14

587

1 048,48 %

22

| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodásokkal és programokkal összefüggésben |
| --- | --- |

6.

Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodásokkal és programokkal összefüggésben

30

82

2 470

275

2 745

2 313

141

2 454

2 993,28 %

291

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

733

50

13 893

13 943

(172)

1 355

1 183

161,37 %

12 761

| 8. | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

0

0

37

122

159

1

0

1

195,64 %

159

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

30

34

10

44

30

4

34

111,86 %

11

Összesen

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

Az 1. cím:   Saját források részletezése

Az 1. cím:

Saját források részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 11. | Cukorilleték |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

11.

Cukorilleték

123

123

132

0

132

132

0

132

106,75 %

0

| 12. | Vámok |
| --- | --- |

12.

Vámok

16 654

16 544

16 593

81

16 675

16 603

43

16 646

100,62 %

29

| 13. | Hozzáadottérték-adó |
| --- | --- |

13.

Hozzáadottérték-adó

13 787

14 126

14 077

0

14 077

14 077

0

14 077

99,65 %

0

| 14. | GNI |
| --- | --- |

14.

GNI

94 542

87 497

87 259

0

87 259

87 259

0

87 259

99,73 %

0

| 15. | Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója |
| --- | --- |

15.

Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

0

0

52

0

52

52

0

52

0

| 16. | Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése Hollandia és Svédország esetében |
| --- | --- |

16.

Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése Hollandia és Svédország esetében

0

0

(1)

0

(1)

(1)

0

(1)

0

Összesen

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

A 3. cím:   Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

A 3. cím:

Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 30. | Az előző pénzügyi évről rendelkezésre álló többlet |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

30.

Az előző pénzügyi évről rendelkezésre álló többlet

0

4 539

4 539

0

4 539

4 539

0

4 539

100,00 %

0

| 31. | Héa-egyenlegek |
| --- | --- |

31.

Héa-egyenlegek

0

673

680

37

717

680

14

694

103,11 %

23

| 32. | GNI-egyenlegek |
| --- | --- |

32.

GNI-egyenlegek

0

1 142

1 135

128

1 263

1 135

48

1 183

103,64 %

80

| 34. | Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt |
| --- | --- |

34.

Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 35. | Brit korrekció – kiigazítások |
| --- | --- |

35.

Brit korrekció – kiigazítások

0

0

(46)

0

(46)

(46)

0

(46)

0

Összesen

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

4.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| A pénzügyi keret fejezetei | Elfogadott előirányzatok | Módosítások
  (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások
  (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A pénzügyi keret fejezetei

Elfogadott előirányzatok

Módosítások

(átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások

(átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1.

Fenntartható növekedés

64 501

3

182

2 308

2 490

66 995

53 280

714

281

2 707

2 989

56 982

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

58 659

0

2

2 680

2 682

61 341

56 379

(585)

419

2 675

3 093

58 887

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 822

276

24

169

193

2 291

1 459

255

98

196

294

2 008

| 4. | Az Európai Unió mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió mint globális szereplő

8 754

5

42

287

329

9 088

7 238

(184)

38

274

313

7 366

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 173

0

9

785

794

8 967

8 172

1

745

799

1 544

9 716

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

5.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év költségvetési előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év költségvetési előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Fenntartható növekedés

66 995

64 065

182

991

65 238

97,38 %

1 317

36

1 353

2,02 %

403

0

0

404

0,60 %

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

61 341

58 577

2

1 328

59 907

97,66 %

1 352

23

1 375

2,24 %

59

0

0

59

0,10 %

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 291

2 048

24

92

2 165

94,50 %

76

41

117

5,12 %

9

0

0

9

0,38 %

| 4. | Az Európai Unió mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió mint globális szereplő

9 088

8 572

42

194

8 808

96,91 %

94

178

272

2,99 %

8

0

0

8

0,09 %

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 967

7 941

9

504

8 454

94,28 %

281

22

303

3,38 %

210

0

0

210

2,34 %

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

6.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Fenntartható növekedés

56 982

53 658

235

839

54 732

96,05 %

131

53

1 868

2 051

3,60 %

153

47

0

199

0,35 %

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

58 887

55 646

391

1 337

57 374

97,43 %

32

46

1 338

1 416

2,40 %

70

27

0

97

0,16 %

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 008

1 636

92

99

1 827

91,00 %

9

38

97

144

7,17 %

31

6

0

37

1,83 %

| 4. | Az Európai Unió mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió mint globális szereplő

7 366

6 902

19

181

7 102

96,42 %

27

25

93

145

1,97 %

99

19

0

118

1,61 %

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

9 716

7 304

614

442

8 359

86,03 %

637

22

352

1 012

10,41 %

209

131

5

345

3,55 %

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

7.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | |
| A pénzügyi keret fejezetei | Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

A pénzügyi keret fejezetei

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

1.

Fenntartható növekedés

150 467

(1 262)

(48 945)

100 259

65 238

(5 786)

(3)

59 448

159 707

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

22 963

(193)

(11 687)

11 083

59 907

(45 687)

0

14 220

25 302

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 911

(118)

(555)

1 237

2 165

(1 272)

0

893

2 130

| 4. | Az Európai Unió mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió mint globális szereplő

18 332

(469)

(4 740)

13 123

8 808

(2 363)

(1)

6 444

19 567

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

722

(77)

(631)

14

8 454

(7 728)

(4)

722

737

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

Összesen

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

8.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | <2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

<2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

1.

Fenntartható növekedés

820

998

10 089

984

7 997

29 501

49 870

59 448

159 707

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

42

32

928

91

180

1 237

8 573

14 220

25 302

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

16

14

21

80

172

401

534

893

2 130

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

783

357

986

1 093

2 097

3 180

4 627

6 444

19 567

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

0

0

0

0

0

0

14

722

737

Összesen

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

9.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások
  (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások
  (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Összesen engedélyezett |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások

(átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások

(átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Összesen engedélyezett

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01.

Gazdasági és pénzügyek

524

(122)

0

13

13

416

341

26

54

22

76

443

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

1 056

(1)

0

119

119

1 174

1 210

95

33

146

180

1 485

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

93

(2)

0

5

5

96

93

(2)

8

5

13

104

| 04. | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 398

255

19

16

35

11 689

9 163

1 283

36

15

51

10 498

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

57 292

0

0

2 667

2 667

59 960

55 269

(510)

357

2 667

3 024

57 784

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

1 547

1

0

115

115

1 663

1 142

(110)

66

119

185

1 217

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

471

0

0

21

21

492

390

(44)

17

16

33

379

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

5 335

0

0

849

849

6 184

4 117

130

29

1 199

1 228

5 476

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

1 539

(3)

0

248

248

1 784

1 334

101

17

289

305

1 741

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

395

0

0

484

484

879

396

(7)

39

403

443

832

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

1 001

23

2

2

4

1 028

771

0

38

2

40

812

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

95

2

0

3

3

100

93

2

6

3

9

104

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

40 383

141

21

4

25

40 549

33 317

(346)

77

4

81

33 052

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

142

(3)

0

4

4

143

115

6

8

4

12

133

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

2 429

(6)

0

514

514

2 937

1 996

145

20

563

583

2 725

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

273

1

0

6

6

280

253

8

13

5

18

279

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

692

(23)

0

36

36

705

596

(8)

35

36

71

659

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 210

42

24

62

86

1 339

885

24

31

75

106

1 014

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

4 315

45

31

118

149

4 508

3 385

(75)

43

109

152

3 462

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

105

0

0

3

3

109

104

0

5

3

8

113

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 542

81

6

121

127

1 749

1 480

(47)

31

119

150

1 583

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

1 123

(5)

0

44

44

1 163

1 013

(94)

7

44

52

970

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

878

256

0

14

14

1 149

839

234

5

12

17

1 090

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

82

0

0

0

0

81

75

1

7

0

7

83

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

191

2

0

10

10

203

191

2

18

10

28

221

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

1 019

4

0

108

108

1 131

1 017

10

134

112

246

1 274

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

69

(12)

0

6

6

64

69

(12)

8

6

15

73

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

2

13

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

145

(5)

0

17

17

157

124

10

7

18

25

159

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

1 278

(5)

0

0

0

1 273

1 278

(5)

0

0

0

1 273

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

393

(2)

0

83

83

474

393

(2)

28

83

110

501

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

700

1

146

42

188

889

1 535

(518)

15

54

70

1 087

| 40. | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40.

Tartalékalapok

754

(383)

0

0

0

371

100

(100)

0

0

0

0

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

3 428

0

9

493

502

3 930

3 428

0

388

504

893

4 321

Összesen

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

10.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01.

Gazdasági és pénzügyek

416

403

0

11

414

99,55 %

2

0

2

0,41 %

0

0

0

0

0,05 %

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

1 174

1 053

0

61

1 113

94,87 %

58

0

58

4,94 %

2

0

0

2

0,19 %

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

96

91

0

3

94

97,65 %

2

0

2

2,28 %

0

0

0

0

0,07 %

| 04. | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

11 689

11 612

19

7

11 638

99,57 %

9

34

42

0,36 %

8

0

0

8

0,07 %

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

59 960

57 257

0

1 322

58 579

97,70 %

1 345

0

1 345

2,24 %

36

0

0

36

0,06 %

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

1 663

1 545

0

64

1 609

96,79 %

51

0

51

3,08 %

2

0

0

2

0,12 %

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

492

466

0

11

478

97,08 %

10

0

10

2,02 %

4

0

0

4

0,90 %

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

6 184

5 334

0

396

5 730

92,67 %

453

0

453

7,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

1 784

1 535

0

102

1 637

91,75 %

146

0

146

8,21 %

1

0

0

1

0,04 %

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

879

395

0

79

474

53,90 %

405

0

405

46,09 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

1 028

996

2

1

999

97,13 %

1

23

24

2,35 %

5

0

0

5

0,51 %

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

100

96

0

2

98

98,21 %

1

0

1

1,47 %

0

0

0

0

0,32 %

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

40 549

40 472

21

2

40 495

99,87 %

2

40

41

0,10 %

12

0

0

12

0,03 %

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

143

139

0

2

141

98,01 %

3

0

3

1,78 %

0

0

0

0

0,21 %

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

2 937

2 422

0

297

2 720

92,58 %

217

0

217

7,40 %

0

0

0

0

0,02 %

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

280

271

0

3

274

97,71 %

3

0

3

0,96 %

4

0

0

4

1,32 %

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

705

653

0

21

674

95,61 %

15

0

15

2,12 %

16

0

0

16

2,27 %

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 339

1 244

24

40

1 308

97,74 %

22

3

25

1,86 %

5

0

0

5

0,40 %

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

4 508

4 312

31

72

4 415

97,93 %

46

44

90

2,00 %

3

0

0

3

0,07 %

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

109

105

0

2

106

98,01 %

1

0

1

1,22 %

1

0

0

1

0,77 %

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 749

1 495

6

111

1 612

92,16 %

10

127

136

7,80 %

1

0

0

1

0,04 %

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

1 163

1 110

0

9

1 119

96,29 %

35

8

43

3,70 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

1 149

1 131

0

8

1 139

99,19 %

6

0

6

0,55 %

3

0

0

3

0,26 %

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

81

77

0

0

77

95,16 %

0

0

0

0,02 %

4

0

0

4

4,82 %

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

203

193

0

5

198

97,72 %

4

0

4

2,09 %

0

0

0

0

0,20 %

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

1 131

1 020

0

61

1 081

95,61 %

47

0

47

4,16 %

3

0

0

3

0,23 %

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

64

57

0

4

61

94,91 %

3

0

3

4,17 %

1

0

0

1

0,92 %

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

12

11

0

0

12

96,94 %

0

0

0

2,74 %

0

0

0

0

0,32 %

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

157

137

0

9

146

93,06 %

7

0

7

4,58 %

4

0

0

4

2,37 %

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

474

390

0

50

440

92,98 %

33

0

33

6,89 %

1

0

0

1

0,13 %

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

889

698

146

16

860

96,75 %

26

0

26

2,96 %

3

0

0

3

0,29 %

| 40. | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40.

Tartalékalapok

371

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

371

0

0

371

100,00 %

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

3 930

3 225

9

336

3 570

90,83 %

156

22

178

4,53 %

182

0

0

182

4,64 %

Összesen

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

11.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01.

Gazdasági és pénzügyek

443

330

40

20

389

87,76 %

6

0

2

9

1,92 %

31

14

0

46

10,32 %

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

1 485

1 271

22

43

1 336

89,99 %

20

0

103

123

8,29 %

14

12

0

25

1,71 %

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

104

85

7

2

94

90,73 %

6

0

3

9

8,53 %

0

1

0

1

0,74 %

| 04. | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

10 498

10 354

32

7

10 392

98,99 %

17

50

8

75

0,72 %

26

4

0

30

0,29 %

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

57 784

54 663

349

1 330

56 342

97,50 %

25

45

1 337

1 406

2,43 %

27

8

0

35

0,06 %

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

1 217

1 001

64

48

1 114

91,53 %

6

0

71

77

6,33 %

25

1

0

26

2,15 %

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

379

307

14

10

332

87,54 %

18

0

6

24

6,33 %

21

2

0

23

6,13 %

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

5 476

4 217

23

364

4 604

84,08 %

26

0

835

861

15,73 %

4

7

0

10

0,19 %

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

1 741

1 422

15

52

1 489

85,51 %

13

0

236

250

14,35 %

1

2

0

2

0,14 %

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

832

343

35

63

441

53,01 %

44

0

341

384

46,22 %

2

4

0

6

0,77 %

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

812

750

21

1

772

95,08 %

3

1

1

5

0,64 %

18

17

0

35

4,28 %

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

104

89

5

1

95

91,52 %

6

0

2

8

7,56 %

0

1

0

1

0,92 %

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

33 052

32 917

76

2

32 995

99,83 %

11

38

2

51

0,16 %

4

1

0

5

0,02 %

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

133

114

7

1

123

92,20 %

7

0

3

9

7,03 %

0

1

0

1

0,77 %

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

2 725

2 126

15

273

2 414

88,62 %

15

0

290

305

11,21 %

0

5

0

5

0,18 %

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

279

246

11

2

259

92,61 %

14

0

3

17

6,09 %

2

2

0

4

1,30 %

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

659

572

31

20

623

94,40 %

11

0

16

27

4,07 %

5

5

0

10

1,53 %

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 014

876

25

43

944

93,10 %

8

0

31

40

3,95 %

24

6

0

30

2,95 %

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

3 462

3 243

12

59

3 313

95,72 %

10

6

50

66

1,91 %

51

32

0

82

2,37 %

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

113

99

4

1

104

92,51 %

4

2

2

8

6,69 %

0

1

0

1

0,80 %

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 583

1 393

11

108

1 513

95,54 %

16

17

11

43

2,73 %

7

20

0

27

1,74 %

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

970

914

3

10

928

95,63 %

4

0

34

38

3,95 %

0

4

0

4

0,43 %

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

1 090

1 054

5

9

1 068

97,96 %

6

0

3

10

0,90 %

12

0

0

12

1,14 %

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

83

66

5

0

71

85,96 %

6

1

0

7

8,93 %

3

2

0

4

5,11 %

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

221

178

15

4

197

89,07 %

15

0

5

21

9,28 %

0

3

0

4

1,65 %

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

1 274

893

122

47

1 063

83,45 %

130

2

65

196

15,37 %

3

12

0

15

1,18 %

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

73

49

8

3

60

82,01 %

8

0

4

12

16,29 %

1

1

0

1

1,71 %

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

13

11

1

0

12

91,58 %

1

0

0

1

7,29 %

0

0

0

0

1,13 %

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

159

125

5

4

134

84,26 %

5

0

14

19

12,19 %

4

2

0

6

3,55 %

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

501

373

25

43

442

88,11 %

17

0

39

56

11,23 %

1

3

0

3

0,67 %

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

1 087

934

14

16

963

88,63 %

6

0

39

44

4,08 %

78

2

0

79

7,28 %

| 40. | Tartalékalapok |
| --- | --- |

40.

Tartalékalapok

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

4 321

2 873

330

308

3 512

81,27 %

351

22

192

565

13,07 %

182

58

5

245

5,66 %

Összesen

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

12.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

01.

Gazdasági és pénzügyek

581

(24)

(175)

382

414

(214)

0

200

582

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

2 414

(36)

(963)

1 415

1 113

(373)

0

740

2 155

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

8

(1)

(7)

0

94

(87)

0

7

7

| 04. | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatás és szociális ügyek

28 673

(250)

(9 999)

18 424

11 638

(394)

0

11 245

29 669

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

20 197

(76)

(10 833)

9 288

58 579

(45 509)

0

13 070

22 358

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

2 468

(154)

(894)

1 420

1 609

(220)

0

1 389

2 809

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

783

(30)

(199)

554

478

(133)

0

344

898

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

8 222

(147)

(2 910)

5 165

5 730

(1 694)

(2)

4 035

9 200

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

2 157

(35)

(767)

1 355

1 637

(722)

0

914

2 269

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

163

(12)

(93)

58

474

(348)

0

125

184

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

1 877

(42)

(521)

1 314

999

(251)

0

748

2 062

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

20

(1)

(16)

3

98

(80)

0

19

22

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

101 474

(561)

(31 994)

68 919

40 495

(1 001)

0

39 494

108 413

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

76

(2)

(51)

22

141

(71)

0

69

92

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

1 698

(82)

(707)

909

2 720

(1 708)

0

1 012

1 921

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

123

(16)

(83)

24

274

(176)

0

98

122

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

724

(58)

(312)

355

674

(311)

0

363

718

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 282

(51)

(267)

964

1 308

(678)

0

631

1 595

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

9 380

(249)

(2 229)

6 901

4 415

(1 085)

0

3 330

10 232

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

19

(1)

(12)

6

106

(93)

0

13

20

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

3 276

(94)

(971)

2 211

1 612

(542)

0

1 070

3 281

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

2 766

(93)

(766)

1 907

1 119

(162)

0

957

2 864

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

621

(24)

(369)

229

1 139

(699)

0

441

670

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

32

(4)

(16)

12

77

(56)

0

22

34

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

20

(3)

(17)

1

198

(180)

0

18

19

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

179

(14)

(156)

10

1 081

(907)

0

174

184

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

8

(1)

(8)

0

61

(52)

0

9

9

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

108

(5)

(50)

53

146

(84)

0

62

115

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

1 257

(1 257)

0

0

0

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

28

(3)

(25)

0

440

(417)

0

24

24

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

4 672

(47)

(820)

3 805

860

(143)

0

717

4 522

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

344

(2)

(330)

12

3 570

(3 181)

(3)

385

397

Összesen

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

13.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | < 2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |
| 01. | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

< 2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Összesen

01.

Gazdasági és pénzügyek

0

11

43

10

5

113

200

200

582

| 02. | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02.

Vállalkozáspolitika

9

9

10

27

179

222

959

740

2 155

| 03. | Versenypolitika |
| --- | --- |

03.

Versenypolitika

0

0

0

0

0

0

0

7

7

| 04. | Foglalkoztatási és szociális ügyek |
| --- | --- |

04.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

109

333

2 029

62

984

5 209

9 697

11 245

29 669

| 05. | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

6

1

631

0

30

828

7 790

13 070

22 358

| 06. | Mobilitás és közlekedés |
| --- | --- |

06.

Mobilitás és közlekedés

24

21

45

161

152

400

618

1 389

2 809

| 07. | Környezetvédelem és éghajlat-politika |
| --- | --- |

07.

Környezetvédelem és éghajlat-politika

3

13

23

78

111

156

172

344

898

| 08. | Kutatás |
| --- | --- |

08.

Kutatás

157

96

204

370

736

1 413

2 189

4 035

9 200

| 09. | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09.

Információs társadalom és média

12

13

20

75

196

363

676

914

2 269

| 10. | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10.

Közvetlen kutatás

0

1

5

2

11

15

24

125

184

| 11. | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11.

Tengerügyek és halászat

33

18

275

10

28

302

649

748

2 062

| 12. | Belső piac |
| --- | --- |

12.

Belső piac

0

0

0

0

0

0

3

19

22

| 13. | Regionális politika |
| --- | --- |

13.

Regionális politika

681

579

8 004

159

5 532

20 317

33 647

39 494

108 413

| 14. | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14.

Adóügyek és vámunió

0

0

0

0

2

5

16

69

92

| 15. | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15.

Oktatás és kultúra

4

3

4

78

177

238

405

1 012

1 921

| 16. | Tájékoztatás |
| --- | --- |

16.

Tájékoztatás

0

0

0

0

1

3

20

98

122

| 17. | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17.

Egészségügy és fogyasztóvédelem

11

2

10

14

50

92

175

363

718

| 18. | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18.

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1

9

7

57

142

345

403

631

1 595

| 19. | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19.

Külkapcsolatok

406

135

421

750

1 149

1 658

2 382

3 330

10 232

| 20. | Kereskedelem |
| --- | --- |

20.

Kereskedelem

0

0

0

0

0

2

4

13

20

| 21. | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

21.

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

118

87

118

145

344

586

812

1 070

3 281

| 22. | Bővítés |
| --- | --- |

22.

Bővítés

45

42

116

185

385

453

682

957

2 864

| 23. | Humanitárius segítségnyújtás |
| --- | --- |

23.

Humanitárius segítségnyújtás

0

0

1

2

12

41

172

441

670

| 24. | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24.

A csalás elleni küzdelem

0

0

0

1

1

3

6

22

34

| 25. | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25.

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

0

0

0

0

0

0

1

18

19

| 26. | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26.

A Bizottság igazgatása

0

0

0

0

1

0

9

174

184

| 27. | Költségvetés |
| --- | --- |

27.

Költségvetés

0

0

0

0

0

0

0

9

9

| 28. | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzés

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29. | Statisztika |
| --- | --- |

29.

Statisztika

2

1

3

3

2

10

31

62

115

| 30. | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30.

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31. | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31.

Nyelvi szolgálatok

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32. | Energiaügy |
| --- | --- |

32.

Energiaügy

42

28

56

55

216

1 545

1 863

717

4 522

| 90. | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90.

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

12

385

397

Összesen

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

14.   ÁTTEKINTÉS A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Intézmények | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges összeg | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| Európai Parlament | 125 | 125 | 170 | 29 | 200 | 169 | 4 | 173 | 139,02 % | 26 |
| Európai Tanács és Tanács | 49 | 49 | 121 | 8 | 129 | 111 | 7 | 118 | 240,35 % | 11 |
| Bizottság | 126 236 | 126 436 | 128 119 | 14 535 | 142 654 | 127 697 | 1 615 | 129 312 | 102,27 % | 13 342 |
| Bíróság | 44 | 44 | 45 | 0 | 45 | 44 | 0 | 44 | 102,26 % | 0 |
| Számvevőszék | 21 | 21 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 94,14 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 138,47 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 8 | 8 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 262,06 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,52 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 69,15 % | 0 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 32 | 32 | 295 | 0 | 295 | 295 | 0 | 295 | 917,61 % | 0 |
| Összesen | 126 527 | 126 727 | 128 808 | 14 572 | 143 380 | 128 374 | 1 626 | 130 000 | 102,58 % | 13 380 |

millió EUR

Intézmények

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges összeg

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

Európai Parlament

125

125

170

29

200

169

4

173

139,02 %

26

Európai Tanács és Tanács

49

49

121

8

129

111

7

118

240,35 %

11

Bizottság

126 236

126 436

128 119

14 535

142 654

127 697

1 615

129 312

102,27 %

13 342

Bíróság

44

44

45

0

45

44

0

44

102,26 %

0

Számvevőszék

21

21

20

0

20

20

0

20

94,14 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

11

11

16

0

16

16

0

16

138,47 %

0

Régiók Bizottsága

8

8

21

0

21

21

0

21

262,06 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

99,52 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

0

1

1

0

1

69,15 %

0

Európai Külügyi Szolgálat

32

32

295

0

295

295

0

295

917,61 %

0

Összesen

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

15.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmények | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevételekből | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év költségvetési előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Európai Parlament | 1 820 | 1 570 | 9 | 24 | 1 603 | 88,11 % | 101 | 22 | 123 | 6,74 % | 94 | 0 | 0 | 94 | 5,15 % |
| Európai Tanács és Tanács | 647 | 507 | 0 | 47 | 554 | 85,51 % | 37 | 0 | 37 | 5,77 % | 56 | 0 | 0 | 56 | 8,71 % |
| Bizottság | 144 751 | 137 979 | 250 | 2 772 | 141 002 | 97,41 % | 2 964 | 279 | 3 242 | 2,24 % | 507 | 0 | 0 | 507 | 0,35 % |
| Bíróság | 344 | 336 | 0 | 2 | 338 | 98,11 % | 1 | 0 | 1 | 0,34 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Számvevőszék | 145 | 134 | 0 | 0 | 135 | 92,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,89 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 132 | 123 | 0 | 3 | 125 | 95,20 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,50 % |
| Régiók Bizottsága | 96 | 82 | 0 | 12 | 94 | 97,76 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,22 % |
| Ombudsman | 9 | 9 | 0 | 0 | 9 | 92,54 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,46 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 89,31 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,69 % |
| Európai Külügyi Szolgálat | 729 | 457 | 0 | 249 | 706 | 96,82 % | 16 | 0 | 16 | 2,19 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,99 % |
| Összesen | 148 681 | 141 204 | 259 | 3 108 | 144 572 | 97,24 % | 3 120 | 301 | 3 420 | 2,30 % | 689 | 0 | 0 | 689 | 0,46 % |

millió EUR

Intézmények

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevételekből

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év költségvetési előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Európai Parlament

1 820

1 570

9

24

1 603

88,11 %

101

22

123

6,74 %

94

0

0

94

5,15 %

Európai Tanács és Tanács

647

507

0

47

554

85,51 %

37

0

37

5,77 %

56

0

0

56

8,71 %

Bizottság

144 751

137 979

250

2 772

141 002

97,41 %

2 964

279

3 242

2,24 %

507

0

0

507

0,35 %

Bíróság

344

336

0

2

338

98,11 %

1

0

1

0,34 %

5

0

0

5

1,55 %

Számvevőszék

145

134

0

0

135

92,81 %

0

0

0

0,30 %

10

0

0

10

6,89 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

132

123

0

3

125

95,20 %

0

0

0

0,30 %

6

0

0

6

4,50 %

Régiók Bizottsága

96

82

0

12

94

97,76 %

0

0

0

0,02 %

2

0

0

2

2,22 %

Ombudsman

9

9

0

0

9

92,54 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

7,46 %

Európai adatvédelmi biztos

8

7

0

0

7

89,31 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

10,69 %

Európai Külügyi Szolgálat

729

457

0

249

706

96,82 %

16

0

16

2,19 %

7

0

0

7

0,99 %

Összesen

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmények | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevételekből | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Európai Parlament | 2 060 | 1 348 | 207 | 25 | 1 580 | 76,72 % | 223 | 22 | 109 | 353 | 17,14 % | 94 | 33 | 0 | 126 | 6,14 % |
| Európai Tanács és Tanács | 699 | 465 | 40 | 41 | 547 | 78,26 % | 41 | 0 | 44 | 86 | 12,29 % | 56 | 10 | 0 | 66 | 9,45 % |
| Bizottság | 130 639 | 122 272 | 1 021 | 2 590 | 125 883 | 96,36 % | 484 | 163 | 3 557 | 4 203 | 3,22 % | 380 | 172 | 0 | 552 | 0,42 % |
| Bíróság | 361 | 318 | 15 | 2 | 334 | 92,62 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,36 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 2,02 % |
| Számvevőszék | 161 | 121 | 15 | 0 | 137 | 84,64 % | 13 | 0 | 0 | 14 | 8,41 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 6,95 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 142 | 115 | 7 | 3 | 126 | 88,83 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 5,71 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 5,46 % |
| Régiók Bizottsága | 103 | 73 | 6 | 12 | 91 | 88,39 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 8,51 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 0 | 0 | 9 | 85,89 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,55 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,56 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 74,86 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,49 % | 1 | 1 | 0 | 1 | 14,65 % |
| Európai adatvédelmi biztos Európai Külügyi Szolgálat | 777 | 419 | 38 | 225 | 682 | 87,80 % | 38 | 0 | 36 | 74 | 9,56 % | 7 | 9 | 5 | 21 | 2,65 % |
| Összesen | 134 960 | 125 145 | 1 352 | 2 898 | 129 395 | 95,88 % | 835 | 185 | 3 748 | 4 768 | 3,53 % | 562 | 230 | 5 | 797 | 0,59 % |

millió EUR

Intézmények

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevételekből

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Európai Parlament

2 060

1 348

207

25

1 580

76,72 %

223

22

109

353

17,14 %

94

33

0

126

6,14 %

Európai Tanács és Tanács

699

465

40

41

547

78,26 %

41

0

44

86

12,29 %

56

10

0

66

9,45 %

Bizottság

130 639

122 272

1 021

2 590

125 883

96,36 %

484

163

3 557

4 203

3,22 %

380

172

0

552

0,42 %

Bíróság

361

318

15

2

334

92,62 %

18

0

1

19

5,36 %

5

2

0

7

2,02 %

Számvevőszék

161

121

15

0

137

84,64 %

13

0

0

14

8,41 %

10

1

0

11

6,95 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

142

115

7

3

126

88,83 %

7

0

1

8

5,71 %

6

2

0

8

5,46 %

Régiók Bizottsága

103

73

6

12

91

88,39 %

9

0

0

9

8,51 %

2

1

0

3

3,10 %

Ombudsman

10

8

0

0

9

85,89 %

1

0

0

1

6,55 %

1

0

0

1

7,56 %

Európai adatvédelmi biztos

9

6

1

0

7

74,86 %

1

0

0

1

10,49 %

1

1

0

1

14,65 %

Európai adatvédelmi biztos Európai Külügyi Szolgálat

777

419

38

225

682

87,80 %

38

0

36

74

9,56 %

7

9

5

21

2,65 %

Összesen

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

16.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGOK ÉS BEFOLYT ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek | A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 4 | 4 | 4 | 0 | 06 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 139 | 111 | 111 | 0 | 06 |
| Frontex | 118 | 119 | 119 | 0 | 18 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 19 | 19 | 18 | 1 | 15 |
| Európai Rendőrakadémia | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 35 | 38 | 38 | 0 | 02 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 57 | 57 | 57 | 0 | 17 |
| Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Európai Bankhatóság | 13 | 13 | 13 | 0 | 12 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 11 | 9 | 9 | 0 | 12 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 62 | 45 | 44 | 0 | 07 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 85 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 17 | 17 | 17 | 0 | 12 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 12 | 12 | 12 | 0 | 11 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság | 8 | 39 | 39 | 0 | 06 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 242 | 279 | 243 | 36 | 08 |
| Eurojust | 32 | 31 | 31 | 0 | 18 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 57 | 53 | 53 | 0 | 06 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 166 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 209 | 220 | 199 | 21 | 17 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal | 1 | 1 | 1 | 0 | 09 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 26 | 25 | 25 | 0 | 06 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 16 | 10 | 10 | 0 | 15 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 51 | 47 | 43 | 4 | 15 |
| Európai Képzési Alapítvány | 20 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Összesen | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 | |

millió EUR

Ügynökség

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

4

4

4

0

06

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

139

111

111

0

06

Frontex

118

119

119

0

18

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

19

19

18

1

15

Európai Rendőrakadémia

8

9

9

0

18

Európai Vegyianyag-ügynökség

35

38

38

0

02

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

57

57

57

0

17

Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

16

16

16

0

18

Európai Bankhatóság

13

13

13

0

12

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

11

9

9

0

12

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

62

45

44

0

07

Európai Rendőrségi Hivatal

85

85

85

0

18

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

17

17

17

0

12

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

12

12

12

0

11

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

76

76

76

0

17

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

8

8

0

04

Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság

8

39

39

0

06

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

242

279

243

36

08

Eurojust

32

31

31

0

18

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

57

53

53

0

06

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

166

176

176

0

12

Európai Gyógyszerügynökség

209

220

199

21

17

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

8

0

09

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal

1

1

1

0

09

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

22

22

22

0

18

Európai Vasúti Ügynökség

26

25

25

0

06

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

15

15

0

04

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

16

10

10

0

15

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

51

47

43

4

15

Európai Képzési Alapítvány

20

20

20

0

15

Közösségi Növényfajta-hivatal

13

13

13

0

17

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

21

21

0

04

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

50

50

50

0

15

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

16

16

16

0

06

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

36

36

36

0

08

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

39

39

39

0

08

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

7

7

7

0

17

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

10

10

10

0

06

Összesen

1 744

1 773

1 710

63

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított követelések | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Bizottság általi támogatás | 1 119 | 1 137 | 1 137 | 0 |
| Díjakból származó bevételek | 441 | 457 | 437 | 19 |
| Egyéb bevétel | 184 | 180 | 136 | 44 |
| Összesen | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 |

millió EUR

A bevétel típusa

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított követelések

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Bizottság általi támogatás

1 119

1 137

1 137

0

Díjakból származó bevételek

441

457

437

19

Egyéb bevétel

184

180

136

44

Összesen

1 744

1 773

1 710

63

17.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Áthozott | Előirányzatok | Kifizetések | Áthozott |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 5 | 3 | 0 | 6 | 4 | 1 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 150 | 122 | 26 | 162 | 103 | 55 |
| Frontex | 121 | 119 | 0 | 145 | 100 | 39 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 21 | 21 | 0 | 21 | 18 | 2 |
| Európai Rendőrakadémia | 10 | 10 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 93 | 89 | 0 | 105 | 85 | 15 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 57 | 55 | 0 | 72 | 58 | 11 |
| Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Európai Bankhatóság | 13 | 9 | 0 | 13 | 7 | 2 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 11 | 7 | 0 | 11 | 6 | 0 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 71 | 46 | 25 | 75 | 43 | 31 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 87 | 82 | 0 | 107 | 84 | 17 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 17 | 13 | 0 | 17 | 11 | 2 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 13 | 13 | 0 | 13 | 12 | 1 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 78 | 77 | 0 | 87 | 72 | 13 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 7 | 0 | 10 | 5 | 3 |
| Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság | 77 | 33 | 44 | 56 | 21 | 34 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 649 | 647 | 1 | 298 | 255 | 40 |
| Eurojust | 35 | 31 | 2 | 41 | 31 | 7 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 58 | 55 | 1 | 59 | 50 | 2 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 387 | 151 | 0 | 422 | 149 | 32 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 212 | 202 | 3 | 254 | 205 | 39 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 21 | 20 | 1 | 28 | 21 | 7 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 26 | 25 | 0 | 32 | 26 | 4 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 16 | 14 | 1 | 20 | 14 | 4 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 26 | 24 | 0 | 16 | 7 | 5 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 51 | 42 | 0 | 55 | 43 | 4 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 20 | 0 | 24 | 20 | 4 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 50 | 50 | 0 | 56 | 50 | 6 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 16 | 15 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 36 | 35 | 0 | 37 | 34 | 2 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 39 | 38 | 0 | 43 | 37 | 3 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Összesen | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Áthozott

Előirányzatok

Kifizetések

Áthozott

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

5

3

0

6

4

1

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

150

122

26

162

103

55

Frontex

121

119

0

145

100

39

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

21

21

0

21

18

2

Európai Rendőrakadémia

10

10

0

11

8

2

Európai Vegyianyag-ügynökség

93

89

0

105

85

15

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

57

55

0

72

58

11

Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

17

16

0

17

16

1

Európai Bankhatóság

13

9

0

13

7

2

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

11

7

0

11

6

0

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

71

46

25

75

43

31

Európai Rendőrségi Hivatal

87

82

0

107

84

17

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

17

13

0

17

11

2

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

13

13

0

13

12

1

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

78

77

0

87

72

13

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

7

0

10

5

3

Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság

77

33

44

56

21

34

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

649

647

1

298

255

40

Eurojust

35

31

2

41

31

7

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

58

55

1

59

50

2

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

387

151

0

422

149

32

Európai Gyógyszerügynökség

212

202

3

254

205

39

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

0

10

9

1

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – Hivatal

1

1

0

1

1

0

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

21

20

1

28

21

7

Európai Vasúti Ügynökség

26

25

0

32

26

4

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

16

14

1

20

14

4

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

26

24

0

16

7

5

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

51

42

0

55

43

4

Európai Képzési Alapítvány

21

20

0

21

20

1

Közösségi Növényfajta-hivatal

14

13

0

14

12

0

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

20

0

24

20

4

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

50

50

0

56

50

6

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

16

15

0

18

15

1

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

36

35

0

37

34

2

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

39

38

0

43

37

3

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

7

7

0

8

7

1

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

10

10

0

11

10

1

Összesen

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| --- | --- | --- |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | Áthozott | Előirányzatok | Kifizetések | Áthozott |
| Személyi állomány | 757 | 727 | 4 | 773 | 720 | 21 |
| Igazgatási kiadások | 274 | 260 | 4 | 361 | 265 | 76 |
| Működési kiadások | 1 522 | 1 162 | 99 | 1 263 | 684 | 297 |
| Összesen | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

Áthozott

Előirányzatok

Kifizetések

Áthozott

Személyi állomány

757

727

4

773

720

21

Igazgatási kiadások

274

260

4

361

265

76

Működési kiadások

1 522

1 162

99

1 263

684

297

Összesen

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

18.   KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY AZ ÜGYNÖKSÉGEKKEL EGYÜTT

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Unió | Ügynökségek | Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése | Összesen |
| A pénzügyi év bevétele | 130 000 | 1 710 | (1 137) | 130 573 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (128 043) | (1 451) | 1 137 | (128 357) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 020) | (394) | 0 | (1 413) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 457 | 167 | 0 | 624 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 97 | (2) | 0 | 96 |
| Költségvetési eredmény | 1 492 | 31 | 0 | 1 523 |

millió EUR

Európai Unió

Ügynökségek

Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése

Összesen

A pénzügyi év bevétele

130 000

1 710

(1 137)

130 573

130 573

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(128 043)

(1 451)

1 137

(128 357)

(128 357)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 020)

(394)

0

(1 413)

(1 413)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

457

167

0

624

624

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

97

(2)

0

96

96

Költségvetési eredmény

1 492

31

0

1 523

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

1.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK, SZERKEZET ÉS ELŐIRÁNYZATOK

1.1.   JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A költségvetési beszámoló elkészítése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002. szeptember 16.), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés, az uniós pénzügypolitika fő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén az Unió bevételei és kiadásai minden évben engedélyezésre kerülnek.

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását a Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

1.2.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

Az Európai Unió általános költségvetése a következő alapelveken nyugszik:

—   Egységesség és teljesség: valamennyi kiadást és bevételt egyetlen költségvetésbe kell foglalni, költségvetési tételre könyvelve, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat;

—   globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:

a célhoz nem kötöttség szabálya, amely azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást);

a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben;

—   évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket;

—   egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal);

—   egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve;

—   elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, és a beszámolókészítés is euróban történik,

—   hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban;

—   átláthatóság: a költségvetést, a költségvetés-módosításokat és a végleges beszámolót az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

1.3.   A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A költségvetés a következőkből áll:

| a) | általános bevételkimutatás; |
| --- | --- |

a)

általános bevételkimutatás;

| b) | az egyes intézmények bevétel- és kiadáskimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság, IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos; X. szakasz: Európai Külügyi Szolgálat. |
| --- | --- |

b)

az egyes intézmények bevétel- és kiadáskimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság, IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos; X. szakasz: Európai Külügyi Szolgálat.

Valamennyi intézmény bevételi és kiadási tételei típusuk, vagy a cél alapján, amelyhez rendelték őket, cím, alcím, jogcímcsoport és jogcím szerint kerülnek besorolásra.

1.4.   A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

1.4.1.   
  Általános áttekintés

Általános áttekintés

Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált előirányzatokat és a differenciált előirányzatokat.

A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A nem differenciált előirányzatok fedezik a bizottsági szakasz valamennyi igazgatási alcímét és valamennyi egyéb szakaszt teljes egészében, az éves jellegű EMGA-előirányzatokat és bizonyos technikai előirányzatokat (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciákat stb.). A nem differenciált előirányzatok esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatokéval.

A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és magukban foglalják valamennyi alcím valamennyi egyéb előirányzatát, a bizottsági szakasz 1. alcíme kivételével. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

—   kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő összes költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikkének (3) bekezdésének megfelelően – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha az alap-jogiaktus így rendelkezik.

—   kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

1.4.2.   
  Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok fő forrása az Unió adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseiből erednek. Ezek az előző pénzügyi évekből vagy külső forrásból származnak:

| — | Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással a költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK rendelet) 22–24. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően, valamint költségvetés-módosításokkal (a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke). |
| --- | --- |

—

Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással a költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK rendelet) 22–24. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően, valamint költségvetés-módosításokkal (a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke).

eredeti költségvetési előirányzatok

átcsoportosítással

| — | Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek i. nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek a költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő pénzügyi évre; ii. intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés); valamint iii. a kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (a költségvetési rendelet 157. cikke). |
| --- | --- |

—

Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek i. nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek a költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő pénzügyi évre; ii. intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés); valamint iii. a kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (a költségvetési rendelet 157. cikke).

áthozott

előirányzatok

| — | Címzett bevétel, amely a következőkből áll: i. visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak, és amelyek korlátozás nélkül átvihetők, ii. EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak; iii. Olyan harmadik féltől/más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja). iv. Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja); valamint v. az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke). |
| --- | --- |

—

Címzett bevétel, amely a következőkből áll: i. visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak, és amelyek korlátozás nélkül átvihetők, ii. EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak; iii. Olyan harmadik féltől/más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja). iv. Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja); valamint v. az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke).

Címzett bevétel

1.4.3.   
  A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

—   Végleges költségvetési előirányzatok= eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások;

—   További előirányzatok= címzett bevételek (lásd fent) + előző pénzügyi évről áthozott vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok;

—   Összes engedélyezett előirányzat= végleges költségvetési előirányzatok + további előirányzatok;

—   Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához)= végleges költségvetési előirányzatok + címzett bevételek.

(a költségvetési eredmény kiszámításához)

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A költségvetés végrehajtását a költségvetési rendelet szabályozza, amelynek 48. cikke (1) bekezdése értelmében: „A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre.” Az 50. cikk értelmében a Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.

1.6.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A differenciált előirányzatok bevezetésével különbség keletkezett a rögzített kötelezettségvállalások és a végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelelő eltérés a kötelezettségvállalások megtétele és a megfelelő kifizetések tényleges teljesítése közötti időeltolódásból ered.

2.   MAGYARÁZAT A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

2.1.   A PÉNZÜGYI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (1. táblázat)

A PÉNZÜGYI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (1. táblázat

2.1.1.   
  Általános

Általános

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, amelyeket a tagállamok az N-1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően megfelelőségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az Európai Unió eredményéből és az EGT-hez tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK Euratom rendelet 15. cikkének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott évben befolyt összes bevétel; |
| --- | --- |

—

az adott évben befolyt összes bevétel;

| — | és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege; |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege;

| — | az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege. |
| --- | --- |

—

az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a pénzügyi évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a pénzügyi évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2011. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről átvitt összegek és a 2010. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az újrafelhasználható kifizetési előirányzatokat és az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában. Magában foglalja továbbá a következő évre átvitt címzett bevételi előirányzatok 2010-hez viszonyított csökkenését.

2.1.2.   
  A költségvetési eredmény összeegyeztetése a gazdasági eredménnyel

A költségvetési eredmény összeegyeztetése a gazdasági eredménnyel

Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendeletnek megfelelően – a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

ÖSSZEEGYEZTETÉS: GAZDASÁGI EREDMÉNY – KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

ÖSSZEEGYEZTETÉS: GAZDASÁGI EREDMÉNY – KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

| millió EUR |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (1 789) | 17 232 |
| Bevételek |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (371) | (3 132) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 2 072 | 1 346 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (236) | (371) |
| Kiadások |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 3 410 | (7 426) |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (936) | (386) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | 1 131 | (678) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 211) | (2 798) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 2 000 | 1 760 |
| Céltartalékok változása | (2 109) | (323) |
| Egyéb | (378) | (257) |
| Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (91) | (418) |
| Az év költségvetési eredménye | 1 492 | 4 549 |

millió EUR

2011

2010

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések

(371)

(3 132)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések

2 072

1 346

Elhatárolt bevételek (nettó)

(236)

(371)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

3 410

(7 426)

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(936)

(386)

Előfinanszírozás nettó hatása

1 131

(678)

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 211)

(2 798)

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

2 000

1 760

Céltartalékok változása

(2 109)

(323)

Egyéb

(378)

(257)

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(91)

(418)

Az év költségvetési eredménye

Az év költségvetési eredménye

1 492

1 492

4 549

4 549

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan támogatható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak.

nettó elhatárolt kiadások

Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK rendelet 15. cikkének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

következő évre átvitt

áthozatalokból

felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére

A céltartalékok változása az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

céltartalékok változása

egyéb összeegyeztetett összegek

2.2.   A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA (2. táblázat)

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA (2. táblázat

Az Európai Parlament elnöke által 2010. december 15-án aláírt, eredetileg elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 126 527 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 125 106 millió EUR volt. A kezdeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

Bevételek:

Bevételek:

2011 során hét költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2011. évi költségvetésben a végleges bevételek összesen 126 727 millió EUR-t tettek ki. Ezt az összesen 118 289 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 6 816 millió EUR-val kevesebbet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. A saját források iránti alacsonyabb igény főként annak a 4 539 millió EUR-s összegnek tudható be, amely az előző évi többlethez kapcsolódik. Végül a bevételi előrejelzés 6/2011. sz. költségvetés-módosításban szereplő változása további csökkenést eredményezett.

A saját források eredményét illetően a tradicionális saját források beszedett összege szinte megegyezett az előre jelzett összegekkel. Ez azzal magyarázható, hogy a 4/2011. sz. költségvetés-módosítás megállapításakor módosított (vagyis a 2011. tavaszi új makrogazdasági előrejelzéseknek megfelelően 1 090 millió EUR-val megemelt) költségvetési becsléseket a 6/2011. sz. költségvetés-módosításban újra módosították, hogy figyelembe vegyék a beszedés tényleges ütemét. Így a becsléseket 1 200 millió EUR-val csökkentették, ezáltal gyakorlatilag újra az eredeti összeget állapították meg.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

Kiadások:

Kiadások:

2011-ben – a jelenlegi programozási időszak ötödik évében – több nagy program kifizetéseinek végrehajtása felgyorsult. A tagállamokban zajló költségvetési konszolidáció miatt azonban a kifizetési előirányzatokat csak korlátozott mértékben növelték, így azok az év során nem bizonyultak elegendőnek a kifizetési igények fedezésére. Az emelés azt a szintet sem érte el, amely hatással lett volna a fennálló kötelezettségvállalások volumenének csökkenésére.

A kötelezettségvállalások vonatkozásában a jóváhagyott költségvetés és így a meghatározott politikai célok teljes mértékben megvalósultak (99,6 %). Az év során tett kiigazítások az Európai Szolidaritási Alapot érintették 240 millió EUR-s összegben (az alap jellegét tekintve előre nem jelezhető kiadásokról van szó), valamint a 18. címet – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 41 millió EUR-s összegben (főként a FRONTEX vonatkozásában). Az összesen 141 204 millió EUR-s összegű végrehajtás mellett 617 millió EUR nem került felhasználásra. A 2012-re való áthozatalt követően megszűnik egy 316 millió EUR-s összeg, valamint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap vonatkozásában a 371 millió EUR-s fel nem használt tartalék, továbbá 2 millió EUR összegű felhasználatlan előzetes előirányzat.

A kifizetési előirányzatok teljes végrehajtásának (125 145 millió EUR) aránya 98,8 %. Az előirányzatok főösszegét az év folyamán módosították: a 6/2011. sz. költségvetés-módosításban további 200 millió EUR-t engedélyeztek az Európai Szociális Alap (ESZA) számára. E költségvetés-módosítás keretében ezenfelül további 253 millió EUR-t csoportosítottak át a vidékfejlesztésről az ESZA javára, a költségvetési hatóság DEC 52/2011. sz. átcsoportosítása révén pedig még 601 millió EUR-t bocsátottak az alap rendelkezésére. Ezen intézkedések ellenére – az év utolsó három hetében a kifizetési igények ugrásszerű emelkedése és a szükséges kifizetési előirányzatok hiánya miatt – mintegy 11 milliárd EUR összegű kérelmet csak 2012-ben lehet teljesíteni.

A megszavazott előirányzatokból fel nem használt összeg – a tartalékok nélkül – 1 580 millió EUR volt (2010: 3 243 millió EUR); a 2012-re való áthozatalt követően összesen 560 millió EUR (2010: 1 730 millió EUR) összegű előirányzat szűnik meg főként a 2. és a 4. fejezetben. Az előzetes kifizetési előirányzatoknál 2 millió EUR maradt felhasználatlanul.

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, a kiigazítások indokolását és hatásukat a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2011. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész külön sorra véve a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteit.

2.3.   BEVÉTELEK (3. táblázat)

BEVÉTELEK (3. táblázat

Az Európai Unió általános költségvetésének bevételei két nagy csoportba sorolhatók: saját források és egyéb bevételek. Ezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni.” A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját forrásokból finanszírozzák. Az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán csekély részét képezik.

A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héaalapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és vámokat. Az Egyesült Királyság javára szolgáló korrekciós mechanizmus, valamint Hollandia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének.

A saját források felosztása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (2007. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. A 2007. évi sajátforrás-határozat 2009. március 1-jén lépett hatályba, azonban már 2007. január 1-jétől alkalmazandó. Ebből következően a visszamenőleges hatásokat figyelembe vették a 2009-es költségvetési évben.

2.3.1.   
  Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források: A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni.

| — | Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a következőket tartalmazza:

| — | a megelőző negyedév során beszedésre kerülő egyenleg, |
| --- | --- |

—

a megelőző negyedév során beszedésre kerülő egyenleg,

| — | az adott negyedév során megállapított követelések, |
| --- | --- |

—

az adott negyedév során megállapított követelések,

| — | az alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések) az adott negyedév során, |
| --- | --- |

—

az alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések) az adott negyedév során,

| — | leírt összegek (amelyeket az 1150/2000/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet rendelkezésre bocsátani), |
| --- | --- |

—

leírt összegek (amelyeket az 1150/2000/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet rendelkezésre bocsátani),

| — | az adott negyedév során beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedév során beszedett összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a követelés megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni az elkülönített számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett számláján. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza. A saját forrásokra vonatkozó függő követeléseket beszedésük valószínűségének alapján kiigazítják.

2.3.2.   
  Héa- és GNI-alapú saját források

Héa- és GNI-alapú saját források

A héaalapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2007. évi sajátforrás-határozat 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának szabályainak megfelelően meghatározott – harmonizált héaalapra történő alkalmazásából erednek. Az egységes kulcsot 0,30 %-on rögzítették, kivéve a 2007–2013 közötti időszakban, amikor a lehívási kulcs Ausztria esetében 0,225 %, Németország esetében 0,15 %, valamint Hollandia és Svédország esetében 0,10 %. A héaalap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héaalapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére. A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául az előzetes költségvetési tervezet készítése során összeállított, héa- és GNI-alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezen előrejelzéseket a későbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások révén aktualizálják.

A héa- és GNI-alapok tényleges adatai az adott pénzügyi évet követő év során állnak rendelkezésre. A Bizottság kiszámítja a tagállamok által a tényleges alapok alapján fizetendő és a (felülvizsgált) előrejelzés alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különbözetet. E héa- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, akár negatívak, a Bizottság az adott pénzügyi évet követő év december első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. A korábban számított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet pedig az előző pénzügyi év héa- és GNI-egyenlegeivel egyidőben hívják le.

A héabevallások és GNI-adatok ellenőrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé bizonyos pontokat illetően, amelyek következményekkel járhatnak a tagállamok saját forrásokhoz nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelelő módszertan kidolgozásának szükségességéből eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

2.3.3.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

Ez a mechanizmus az Egyesült Királyság által fizetendő saját forrásokat csökkenti az úgynevezett „költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelelően növeli a többi tagállam által fizetendő saját források összegét. A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, és az ebből eredő 1985. május 7-i saját forrás-határozattal vezették be. E mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, uniós fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák ezt a korrekciót.

2.3.4.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén megállapították, hogy Hollandia és Svédország a 2007–2013-as időszakban az éves GNI-alapú források bruttó csökkentésében részesül. Ez a kompenzációs mechanizmus előírja, hogy Hollandia GNI-hozzájárulása évente bruttó 605 millió EUR-val, Svédország GNI-hozzájárulása pedig évente bruttó 150 millió EUR-val csökken, 2004-es árakon.

2.4.   KIADÁSOK (4–13. táblázat)

KIADÁSOK (4–13. táblázat

2.4.1.   
  Pénzügyi keret 2007–2013

Pénzügyi keret 2007–2013

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Fenntartható növekedés

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

445

207

210

0

0

0

0

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Kifizetési előirányzatok összesen:

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Ez a szakasz az uniós kiadások fő kategóriáit írja le, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban. A 2011-es pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret ötödik éve. A 2011. évi kötelezettségvállalási előirányzatok összesített felső korlátja 142 272 millió EUR, ami a GNI 1,15 %-ának felel meg. A megfelelő kifizetési előirányzatok összesített felső korlátja 133 700 millió EUR, azaz a GNI 1,08 %-a. A fenti táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza folyó árakon.

1. fejezet –   Fenntartható növekedés

1. fejezet –

Fenntartható növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| — | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

—

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| — | 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet –   A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

2. fejezet –

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mezőgazdasági politikára elkülönített összeg az Európai Tanács 2002. októberi ülésén elfogadott megállapodást tükrözi.

3. fejezet –   Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

3. fejezet –

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kibővült – így a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható:

| — | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

—

3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

| — | 3b. Uniós polgárság |
| --- | --- |

—

3b. Uniós polgárság

4. fejezet –   Az EU mint globális szereplő

4. fejezet –

Az EU mint globális szereplő

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, az előcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet a Bizottság javasolta az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi keretbe történő bevonását, az Európai Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött.

5. fejezet –   Igazgatás

5. fejezet –

Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban igazgatási és operatív kiadásaik egyaránt vannak.

6. fejezet –   Ellentételezések

6. fejezet –

Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

2.4.2.   
  Szakpolitikai területek

Szakpolitikai területek

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Az egyes szakpolitikák általában egy főigazgatóságnak felelnek meg, és átlagosan mintegy 6-7 egyedi tevékenységet ölelnek fel. A szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. Az operatív költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

2.5.   INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK (14–18. táblázat)

INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK (14–18. táblázat

Az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól és az EFA-tól is kap forrásokat (202 millió EUR, illetve 50 millió EUR). Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezete. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

Annak érdekében, hogy az ügynökségek minden lényeges költségvetési információját bemutassák, az összevont éves beszámolók költségvetési része különálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba hagyományosan bevont ügynökségek egyedi költségvetéseinek végrehajtásáról.

---

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 1-jén elfogadta a költségvetést, amely az Unió rövid lejáratú kötelezettségeinek saját forrásokból történő kifizetéséről rendelkezik. A saját forrásokat 2012-ben a tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

(3)  az EFSM-kötvények és az EU-tól származó, 2012 februárjában befizetett előzetes hozzájárulás levonását követően

3

(4)  A garanciaalap az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében a Bizottság által kibocsátott kötvényeket tartalmaz, ezért ezeket ki kell szűrni.

4

(5)  EHA: a 2007–2013-as programozási időszak vonatkozásában az Európai Halászati Alap a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) helyébe lépett.

5

(6)  2012-ben folyósítják, ezért a 2011. december 31-i uniós mérlegben nem szerepel.

6

(7)  korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával

7

(8)  a távozást követő első három évre fizetik

8

(9)  A konszolidálásba első alkalommal 2011-ben került bevonásra.

9

(10)  A konszolidálásba első alkalommal 2011-ben került bevonásra.

10

(11)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

11

(12)  Amelyből az EFTA 2011-ben összesen (5) millió EUR-t, 2010-ben pedig összesen 9 millió EUR-t tesz ki.

12

(13)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

13

(14)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

14

---

| 14.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 348/130

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓ JELENTÉSE

2012/C 348/02

| I. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte:






  a) | egyrészt az Európai Unió összevont beszámolóját, amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte:

a)

egyrészt az Európai Unió összevont beszámolóját, amely a 2011. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből (2) áll;

| b) | másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

b)

másrészt azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

A vezetés felelőssége

| II. | Az EUMSZ 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés felel az Európai Unió összevont beszámolójának elkészítéséért és valós bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:






  a) | A vezetésnek az Európai Unió összevont beszámolójára vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését és fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (3) alapján megfelelő számviteli politika kialakítását és alkalmazását; valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az Európai Unió összevont beszámolóját a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény és szerv által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a konszolidált beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Unió pénzügyi helyzetéről minden lényeges szempontból megbízható és valós képet ad. |
| --- | --- | --- |

II.

Az EUMSZ 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés felel az Európai Unió összevont beszámolójának elkészítéséért és valós bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:

a)

A vezetésnek az Európai Unió összevont beszámolójára vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését és fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (3) alapján megfelelő számviteli politika kialakítását és alkalmazását; valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az Európai Unió összevont beszámolóját a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény és szerv által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a konszolidált beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Unió pénzügyi helyzetéről minden lényeges szempontból megbízható és valós képet ad.

| b) | Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy a költségvetési rendelet milyen költségvetés-végrehajtási módot ír elő. A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, bevezetésével és működtetésével, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy a költségvetési rendelet milyen költségvetés-végrehajtási módot ír elő. A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, bevezetésével és működtetésével, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke).

Az ellenőrök felelőssége

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy az Európai Unió összevont beszámolója mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy az Európai Unió összevont beszámolója mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hibák az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. A körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében kockázatértékelése során az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek-e és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz, például azon kockázat értékelésére, hogy vannak-e – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hibák az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. A körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése érdekében kockázatértékelése során az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek-e és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | A Bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adó (HÉA-) és a bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontja az, hogy a Bizottság megkapja a tagállamok által elkészített makrogazdasági összesítő adatokat. Ezt követően a Számvevőszék megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására az adatoknak az összevont beszámolóba való bekerüléséig, illetve a tagállami hozzájárulások beérkezéséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámkötelezettségek mozgását egészen addig, amíg az összegek a beszámolóban meg nem jelennek, és a Bizottság azokat meg nem kapja. |
| --- | --- |

V.

A Bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adó (HÉA-) és a bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontja az, hogy a Bizottság megkapja a tagállamok által elkészített makrogazdasági összesítő adatokat. Ezt követően a Számvevőszék megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására az adatoknak az összevont beszámolóba való bekerüléséig, illetve a tagállami hozzájárulások beérkezéséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámkötelezettségek mozgását egészen addig, amíg az összegek a beszámolóban meg nem jelennek, és a Bizottság azokat meg nem kapja.

| VI. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VII. | A Számvevőszék véleménye szerint az Európai Unió összevont beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban tükrözi az Unió 2011. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét. |
| --- | --- |

VII.

A Számvevőszék véleménye szerint az Európai Unió összevont beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban tükrözi az Unió 2011. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| VIII. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2011. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

VIII.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2011. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kötelezettségvállalások

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kötelezettségvállalások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2011. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kötelezettségvállalások minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

IX.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2011. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kötelezettségvállalások minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

Kifizetések

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja

| X. | A Számvevőszék megállapította, hogy a megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek összességükben részben eredményesek a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításában. A Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások, a Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy, a Regionális politika, energiaügy és közlekedés, a Foglalkoztatási és szociális ügyek, valamint a Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoportot lényeges hibaszint jellemzi. A Számvevőszék becslése szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések tekintetében a legvalószínűbb hibaarány 3,9 %. |
| --- | --- |

X.

A Számvevőszék megállapította, hogy a megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek összességükben részben eredményesek a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításában. A Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások, a Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy, a Regionális politika, energiaügy és közlekedés, a Foglalkoztatási és szociális ügyek, valamint a Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoportot lényeges hibaszint jellemzi. A Számvevőszék becslése szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések tekintetében a legvalószínűbb hibaarány 3,9 %.

Elutasító vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| XI. | A Számvevőszék véleménye szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben ismertetett körülmények jelentősége miatt a 2011. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámolót megalapozó kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

XI.

A Számvevőszék véleménye szerint a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott elutasító vélemény alapjáról szóló bekezdésben ismertetett körülmények jelentősége miatt a 2011. december 31-én véget ért évre vonatkozó beszámolót megalapozó kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

2012. szeptember 6.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Az összevont pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatások (a 2005-ös pénzügyi év óta) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készültek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos uniós környezethez igazítják, míg a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

3

---