# Europos Sąjungos C 352E/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2012.352.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 352E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. lapkričio 16d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2012.352.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 352E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. lapkričio 16d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | TARYBA |
| 2012/C 352E/01 | Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 10/2012 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrąTarybos priimta 2012 m. spalio 4 d. | 1 |
| 2012/C 352E/02 | Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 11/2012 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarkaTarybos priimta 2012 m. spalio 4 d. | 23 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2012/C 352E/01

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 10/2012 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrąTarybos priimta 2012 m. spalio 4 d.

1

2012/C 352E/02

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 11/2012 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarkaTarybos priimta 2012 m. spalio 4 d.

23

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 16.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 352/1

---

PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 10/2012

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą

Tarybos priimta 2012 m. spalio 4 d.

(10/2012/ES)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (3), kuris buvo priimtas po naftos tanklaivio „Erika“ avarijos, buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (3), kuris buvo priimtas po naftos tanklaivio „Erika“ avarijos, buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį;

| (2) | po 2002 m. tanklaivio „Prestige“ avarijos Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 buvo iš dalies pakeistas ir agentūrai buvo suteikta daugiau įgaliojimų kovos su tarša srityje; |
| --- | --- |

(2)

po 2002 m. tanklaivio „Prestige“ avarijos Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 buvo iš dalies pakeistas ir agentūrai buvo suteikta daugiau įgaliojimų kovos su tarša srityje;

| (3) | būtina aiškiai nurodyti, kokių rūšių jūrų taršą turėtų apimti Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 tikslai. Todėl jūrų tarša iš naftos ir dujų įrenginių turėtų būti suprantama kaip tarša nafta ar kitomis nei nafta medžiagomis, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais; |
| --- | --- |

(3)

būtina aiškiai nurodyti, kokių rūšių jūrų taršą turėtų apimti Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 tikslai. Todėl jūrų tarša iš naftos ir dujų įrenginių turėtų būti suprantama kaip tarša nafta ar kitomis nei nafta medžiagomis, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais;

| (4) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba (toliau – administracinė valdyba) užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi tuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl agentūros veikimo, jos kompetencijos sričių ir jos darbo metodų pakeitimų; |
| --- | --- |

(4)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba (toliau – administracinė valdyba) užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi tuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl agentūros veikimo, jos kompetencijos sričių ir jos darbo metodų pakeitimų;

| (5) | remiantis išorės vertinimo rezultatais ir 2010 m. kovo mėn. administracinės valdybos priimtomis rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 nuostatas. Agentūrai, kuri skiria pagrindinį dėmesį savo prioritetiniams jūrų saugumo uždaviniams, taip pat turėtų būti suteikta tam tikrų naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių, atsižvelgiant į jūrų saugumo politikos pokyčius Sąjungos ir tarptautiniu lygiu. Dėl Sąjungos biudžeto suvaržymų, siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą ir išvengti dubliavimosi, būtina išsami peržiūra ir didelės perskirstymo pastangos. Personalo poreikis dėl naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių turėtų iš principo būti tenkinamas agentūrai perskirsčius vidinius išteklius. Tuo pat metu agentūrai tam tikrais atvejais turėtų būti teikiamas finansavimas iš kitų Sąjungos biudžeto skyrių, visų pirma pagal Europos kaimynystės politikos priemonę. Visus naujus pagrindinius ir pagalbinius uždavinius agentūra vykdys neviršydama galiojančioje finansinėje perspektyvoje nustatytų ribų ir agentūros biudžeto; tai nedarys poveikio deryboms ir sprendimams dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Kadangi šis reglamentas nėra sprendimas dėl finansavimo, dėl išteklių agentūrai skyrimo biudžeto valdymo institucija turėtų nuspręsti metinės biudžetinės procedūros metu; |
| --- | --- |

(5)

remiantis išorės vertinimo rezultatais ir 2010 m. kovo mėn. administracinės valdybos priimtomis rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 nuostatas. Agentūrai, kuri skiria pagrindinį dėmesį savo prioritetiniams jūrų saugumo uždaviniams, taip pat turėtų būti suteikta tam tikrų naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių, atsižvelgiant į jūrų saugumo politikos pokyčius Sąjungos ir tarptautiniu lygiu. Dėl Sąjungos biudžeto suvaržymų, siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą ir išvengti dubliavimosi, būtina išsami peržiūra ir didelės perskirstymo pastangos. Personalo poreikis dėl naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių turėtų iš principo būti tenkinamas agentūrai perskirsčius vidinius išteklius. Tuo pat metu agentūrai tam tikrais atvejais turėtų būti teikiamas finansavimas iš kitų Sąjungos biudžeto skyrių, visų pirma pagal Europos kaimynystės politikos priemonę. Visus naujus pagrindinius ir pagalbinius uždavinius agentūra vykdys neviršydama galiojančioje finansinėje perspektyvoje nustatytų ribų ir agentūros biudžeto; tai nedarys poveikio deryboms ir sprendimams dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Kadangi šis reglamentas nėra sprendimas dėl finansavimo, dėl išteklių agentūrai skyrimo biudžeto valdymo institucija turėtų nuspręsti metinės biudžetinės procedūros metu;

| (6) | agentūros uždaviniai turėtų būti apibrėžti aiškiai ir tiksliai, turėtų būti vengiama bet kokio uždavinių dubliavimosi; |
| --- | --- |

(6)

agentūros uždaviniai turėtų būti apibrėžti aiškiai ir tiksliai, turėtų būti vengiama bet kokio uždavinių dubliavimosi;

| (7) | agentūra parodė, kad vykdyti kai kurias užduotis gali būti veiksmingiau Europos lygmeniu, o tam tikrais atvejais taip būtų sudaroma galimybė valstybėms narėms sutaupyti nacionalinių biudžetų lėšų ir, kaip įrodyta, būtų kuriama apčiuopiama europinė pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

(7)

agentūra parodė, kad vykdyti kai kurias užduotis gali būti veiksmingiau Europos lygmeniu, o tam tikrais atvejais taip būtų sudaroma galimybė valstybėms narėms sutaupyti nacionalinių biudžetų lėšų ir, kaip įrodyta, būtų kuriama apčiuopiama europinė pridėtinė vertė;

| (8) | reikėtų aiškiau išdėstyti nuostatas dėl kai kurių konkrečių agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgiant į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002; |
| --- | --- |

(8)

reikėtų aiškiau išdėstyti nuostatas dėl kai kurių konkrečių agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgiant į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002;

| (9) | skiriant administracinės valdybos narius, renkant administracinės valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant departamento vadovus derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą; |
| --- | --- |

(9)

skiriant administracinės valdybos narius, renkant administracinės valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant departamento vadovus derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą;

| (10) | visos nuorodos į atitinkamus Sąjungos teisės aktus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą iš laivų, taip pat į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių srityse; |
| --- | --- |

(10)

visos nuorodos į atitinkamus Sąjungos teisės aktus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą iš laivų, taip pat į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių srityse;

| (11) | šiame reglamente „apsauga jūroje“ suprantama pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (4) – tai jungtinių prevencinių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti laivus ir uostų įrenginius nuo tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės, visuma. Apsaugos tikslo turėtų būti siekiama patvirtinant atitinkamas priemones jūrų transporto politikos srityje nedarant poveikio valstybių narių taisyklėms nacionalinio saugumo, gynybos ir viešojo saugumo srityje bei kovos su finansiniais nusikaltimais valstybei srityje; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente „apsauga jūroje“ suprantama pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (4) – tai jungtinių prevencinių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti laivus ir uostų įrenginius nuo tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės, visuma. Apsaugos tikslo turėtų būti siekiama patvirtinant atitinkamas priemones jūrų transporto politikos srityje nedarant poveikio valstybių narių taisyklėms nacionalinio saugumo, gynybos ir viešojo saugumo srityje bei kovos su finansiniais nusikaltimais valstybei srityje;

| (12) | agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai turėtų būti taikoma ir tokiai situacijai, kai agentūrai pavedama atlikti jos kompetencijai priklausančius uždavinius ne valstybių narių teritorijoje ir teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, propaguojant Sąjungos jūrų saugumo politiką; |
| --- | --- |

(12)

agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai turėtų būti taikoma ir tokiai situacijai, kai agentūrai pavedama atlikti jos kompetencijai priklausančius uždavinius ne valstybių narių teritorijoje ir teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, propaguojant Sąjungos jūrų saugumo politiką;

| (13) | agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti nacionalinius pajėgumus, kurių reikia Sąjungos acquis įgyvendinti; |
| --- | --- |

(13)

agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti nacionalinius pajėgumus, kurių reikia Sąjungos acquis įgyvendinti;

| (14) | agentūra turėtų teikti operatyvinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai. Tai turėtų apimti tokias tarnybas kaip Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą (SafeSeaNet), Europos palydovinę naftos išsiliejimo priežiūros tarnybą (CleanSeaNet), Europos Sąjungos tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenų centrą (ES LRIT duomenų centras) ir ES valstybinės uostų kontrolės tikrinimo duomenų bazę (Thetis); |
| --- | --- |

(14)

agentūra turėtų teikti operatyvinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai. Tai turėtų apimti tokias tarnybas kaip Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą (SafeSeaNet), Europos palydovinę naftos išsiliejimo priežiūros tarnybą (CleanSeaNet), Europos Sąjungos tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenų centrą (ES LRIT duomenų centras) ir ES valstybinės uostų kontrolės tikrinimo duomenų bazę (Thetis);

| (15) | reikėtų pasinaudoti agentūros patirtimi, susijusia su elektroniniu duomenų perdavimu ir keitimosi laivybos informacija sistemomis, kad būtų supaprastinti laivams taikomi pranešimo formalumai, siekiant pašalinti kliūtis jūrų transporto srityje ir sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių. Agentūra, visų pirma, turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (5); |
| --- | --- |

(15)

reikėtų pasinaudoti agentūros patirtimi, susijusia su elektroniniu duomenų perdavimu ir keitimosi laivybos informacija sistemomis, kad būtų supaprastinti laivams taikomi pranešimo formalumai, siekiant pašalinti kliūtis jūrų transporto srityje ir sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių. Agentūra, visų pirma, turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (5);

| (16) | agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą Sąjungos mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams; |
| --- | --- |

(16)

agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą Sąjungos mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams;

| (17) | atsižvelgdama į kuriamas naujas inovacines programas ir paslaugas ir į tobulinamas esamas programas ir paslaugas, taip pat siekdama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, agentūra turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos programos (GMES) teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į kuriamas naujas inovacines programas ir paslaugas ir į tobulinamas esamas programas ir paslaugas, taip pat siekdama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, agentūra turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos programos (GMES) teikiamomis galimybėmis;

| (18) | pasibaigus galioti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2850/2000/EB (6) sukurtai Sąjungos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą pagal tą sistemą tą veiklą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą. Dėl agentūros veiklos šioje srityje neturėtų būti panaikinta pakrančių valstybių atsakomybė turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, o vykdant šią veiklą turėtų būti laikomasi galiojančių valstybių narių ar valstybių narių grupių bendradarbiavimo susitarimų; |
| --- | --- |

(18)

pasibaigus galioti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2850/2000/EB (6) sukurtai Sąjungos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą pagal tą sistemą tą veiklą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą. Dėl agentūros veiklos šioje srityje neturėtų būti panaikinta pakrančių valstybių atsakomybė turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, o vykdant šią veiklą turėtų būti laikomasi galiojančių valstybių narių ar valstybių narių grupių bendradarbiavimo susitarimų;

| (19) | gavusi prašymą, agentūra valstybėms narėms pateikia išsamią informaciją apie galimus taršos iš laivų atvejus naudodamasi CleanSeaNet, kad tos valstybės narės galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (7). Tačiau vykdymo užtikrinimo veiksmingumas labai skiriasi, nepaisant to, kad tokia tarša gali išplisti į kitų valstybių vandenis. Todėl, rengdama kitą ataskaitą pagal tos direktyvos 12 straipsnį, Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti informaciją apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą, taip pat kitą su jos taikymu susijusią informaciją; |
| --- | --- |

(19)

gavusi prašymą, agentūra valstybėms narėms pateikia išsamią informaciją apie galimus taršos iš laivų atvejus naudodamasi CleanSeaNet, kad tos valstybės narės galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (7). Tačiau vykdymo užtikrinimo veiksmingumas labai skiriasi, nepaisant to, kad tokia tarša gali išplisti į kitų valstybių vandenis. Todėl, rengdama kitą ataskaitą pagal tos direktyvos 12 straipsnį, Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti informaciją apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą, taip pat kitą su jos taikymu susijusią informaciją;

| (20) | nukentėjusių valstybių prašymai, kad agentūra sutelktų taršos šalinimo veiksmus, turėtų būti teikiami naudojantis Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (8) nustatytu ES civilinės saugos mechanizmu. Tačiau Komisija gali laikyti, kad kitais nei prašymo mobilizuoti rezervinius taršos šalinimo laivus ir įrangą atvejais, gali būti tikslingiau naudoti kitas – pažangių informacinių technologijų – ryšio priemones, ir todėl gali informuoti prašymą pateikusią valstybę narę; |
| --- | --- |

(20)

nukentėjusių valstybių prašymai, kad agentūra sutelktų taršos šalinimo veiksmus, turėtų būti teikiami naudojantis Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (8) nustatytu ES civilinės saugos mechanizmu. Tačiau Komisija gali laikyti, kad kitais nei prašymo mobilizuoti rezervinius taršos šalinimo laivus ir įrangą atvejais, gali būti tikslingiau naudoti kitas – pažangių informacinių technologijų – ryšio priemones, ir todėl gali informuoti prašymą pateikusią valstybę narę;

| (21) | naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo į taršą nafta pajėgumai ir jos kompetencija taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje turėtų būti naudojami nukentėjusios valstybės prašymu reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą; |
| --- | --- |

(21)

naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo į taršą nafta pajėgumai ir jos kompetencija taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje turėtų būti naudojami nukentėjusios valstybės prašymu reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą;

| (22) | visų pirma CleanSeaNet, kuri šiuo metu naudojama siekiant pateikti įrodymų, jog iš laivų išsiliejo nafta, turėtų būti taip pat būti naudojama Agentūros norint nustatyti ir užregistruoti naftos išsiliejimo vykdant naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veiklą atvejus, nedarant neigiamo poveikio paslaugoms, kurios teikiamos jūrų transportui; |
| --- | --- |

(22)

visų pirma CleanSeaNet, kuri šiuo metu naudojama siekiant pateikti įrodymų, jog iš laivų išsiliejo nafta, turėtų būti taip pat būti naudojama Agentūros norint nustatyti ir užregistruoti naftos išsiliejimo vykdant naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veiklą atvejus, nedarant neigiamo poveikio paslaugoms, kurios teikiamos jūrų transportui;

| (23) | agentūra yra sukaupusi ir pripažinusi vertingos kompetencijos ir priemonių jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į tą taršą srityse. Ši kompetencija ir priemonės gali būti naudingos vykdant kitą Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos jūrų transporto politika. Todėl agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms, joms paprašius, plėtoti ir įgyvendinti tokią Sąjungos veiklą, jeigu administracinė valdyba patvirtina tai pagal agentūros metinę darbo programą. Tokiai pagalbai turėtų būti taikoma išsami ekonominės naudos analizė ir dėl jos neturėtų nukentėti agentūros pagrindinių uždavinių atlikimas; |
| --- | --- |

(23)

agentūra yra sukaupusi ir pripažinusi vertingos kompetencijos ir priemonių jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į tą taršą srityse. Ši kompetencija ir priemonės gali būti naudingos vykdant kitą Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos jūrų transporto politika. Todėl agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms, joms paprašius, plėtoti ir įgyvendinti tokią Sąjungos veiklą, jeigu administracinė valdyba patvirtina tai pagal agentūros metinę darbo programą. Tokiai pagalbai turėtų būti taikoma išsami ekonominės naudos analizė ir dėl jos neturėtų nukentėti agentūros pagrindinių uždavinių atlikimas;

| (24) | technine pagalba, kurią teikia agentūra, taip pat padedama plėtoti aplinkai palankesnį jūrų transportą; |
| --- | --- |

(24)

technine pagalba, kurią teikia agentūra, taip pat padedama plėtoti aplinkai palankesnį jūrų transportą;

| (25) | dauguma klasifikacinių bendrovių yra susijusios ir su jūrų, ir su vidaus vandenų laivais. Remdamasi savo patirtimi klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su jūrų laivais, srityje, agentūra galėtų suteikti Komisijai reikalingos informacijos klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su vidaus vandenų laivais, srityje; taip būtų padidintas efektyvumas; |
| --- | --- |

(25)

dauguma klasifikacinių bendrovių yra susijusios ir su jūrų, ir su vidaus vandenų laivais. Remdamasi savo patirtimi klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su jūrų laivais, srityje, agentūra galėtų suteikti Komisijai reikalingos informacijos klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su vidaus vandenų laivais, srityje; taip būtų padidintas efektyvumas;

| (26) | transporto informacinių sistemų sąsajos srityje agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis išnagrinėdama galimybę tokioms sistemoms dalytis informacija; |
| --- | --- |

(26)

transporto informacinių sistemų sąsajos srityje agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis išnagrinėdama galimybę tokioms sistemoms dalytis informacija;

| (27) | nedarant poveikio kompetentingų institucijų atsakomybei, agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant būsimą Sąjungos „e. jūrų sistemos“ iniciatyvą, kuria siekiama didinti Europos jūrų transporto sektoriaus veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas naudotis pažangiomis informacinėmis technologijomis; |
| --- | --- |

(27)

nedarant poveikio kompetentingų institucijų atsakomybei, agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant būsimą Sąjungos „e. jūrų sistemos“ iniciatyvą, kuria siekiama didinti Europos jūrų transporto sektoriaus veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas naudotis pažangiomis informacinėmis technologijomis;

| (28) | siekiant sukurti bendrąją rinką ir Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, reikėtų sumažinti laivybai tenkančią administravimo naštą, taip, inter alia, skatinant trumpųjų nuotolių jūrų transportą. Atsižvelgiant į tai, koncepcija „Mėlynoji juosta“ ir „e. jūrų sistema“ galėtų būti naudojamos kaip priemonės sumažinti pranešimo formalumus, kuriuos reikalaujama atlikti prekybos laivams įplaukiant į valstybių narių uostus arba išplaukiant iš jų; |
| --- | --- |

(28)

siekiant sukurti bendrąją rinką ir Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, reikėtų sumažinti laivybai tenkančią administravimo naštą, taip, inter alia, skatinant trumpųjų nuotolių jūrų transportą. Atsižvelgiant į tai, koncepcija „Mėlynoji juosta“ ir „e. jūrų sistema“ galėtų būti naudojamos kaip priemonės sumažinti pranešimo formalumus, kuriuos reikalaujama atlikti prekybos laivams įplaukiant į valstybių narių uostus arba išplaukiant iš jų;

| (29) | primenama, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir siekiant laikytis institucinės pusiausvyros principo, agentūrai negali būti suteikti įgaliojimai priimti visuotino taikymo sprendimus; |
| --- | --- |

(29)

primenama, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir siekiant laikytis institucinės pusiausvyros principo, agentūrai negali būti suteikti įgaliojimai priimti visuotino taikymo sprendimus;

| (30) | nedarant poveikio Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 nustatytiems tikslams ir uždaviniams, Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti ir pateikti galimybių studiją, kuria būtų siekiama įvertinti ir nustatyti galimybes stiprinti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą. Toje galimybių studijoje turėtų būti atsižvelgiama į esamą teisinę sistemą ir atitinkamuose Sąjungos forumuose pateiktas atitinkamas rekomendacijas, taip pat į šiuo metu kuriamą bendrą dalijimosi informacija aplinką (BDIA), taip pat turėtų būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, Europos Parlamentui ir Tarybai aiškiai nurodant sąnaudas ir naudą; |
| --- | --- |

(30)

nedarant poveikio Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 nustatytiems tikslams ir uždaviniams, Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti ir pateikti galimybių studiją, kuria būtų siekiama įvertinti ir nustatyti galimybes stiprinti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą. Toje galimybių studijoje turėtų būti atsižvelgiama į esamą teisinę sistemą ir atitinkamuose Sąjungos forumuose pateiktas atitinkamas rekomendacijas, taip pat į šiuo metu kuriamą bendrą dalijimosi informacija aplinką (BDIA), taip pat turėtų būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, Europos Parlamentui ir Tarybai aiškiai nurodant sąnaudas ir naudą;

| (31) | siekiant, kad Sąjungos jūrų sektoriaus grupės būtų konkurencingos, svarbu pritraukti kvalifikuotus Europos jūrininkus. Todėl, atsižvelgdama į esamą ir būsimą aukštos kvalifikacijos jūrininkų poreikį Sąjungoje, agentūra turėtų prireikus remti valstybes nares ir Komisiją skatinant jūrininkų rengimą, sudarydama palankesnes sąlygas savanoriškumo pagrindu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas jūrininkų rengimo srityje. Tai galėtų apimti pagalbą, savanoriškai teikiamą kompetentingiems Europos suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems tobulėti jūrininkų švietimo ir rengimo srityje, kartu visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už jūrininkų rengimo turinį ir organizavimą; |
| --- | --- |

(31)

siekiant, kad Sąjungos jūrų sektoriaus grupės būtų konkurencingos, svarbu pritraukti kvalifikuotus Europos jūrininkus. Todėl, atsižvelgdama į esamą ir būsimą aukštos kvalifikacijos jūrininkų poreikį Sąjungoje, agentūra turėtų prireikus remti valstybes nares ir Komisiją skatinant jūrininkų rengimą, sudarydama palankesnes sąlygas savanoriškumo pagrindu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas jūrininkų rengimo srityje. Tai galėtų apimti pagalbą, savanoriškai teikiamą kompetentingiems Europos suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems tobulėti jūrininkų švietimo ir rengimo srityje, kartu visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už jūrininkų rengimo turinį ir organizavimą;

| (32) | siekiant kovoti su didėjančia piratavimo grėsme, agentūra turėtų ir toliau atitinkamais atvejais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir kitiems atitinkamiems organams, įskaitant operacijas, pavyzdžiui ES Jūros pajėgų operaciją Atalanta, perduoti išsamią informaciją apie laivų su valstybių narių vėliavomis, plaukiančių per zonas, kurios laikomos labai pavojingomis, padėtį. Be to, agentūra naudojasi priemonėmis, kurios galėtų būti naudingos, ypač kuriant BDIA. Todėl tikslinga, kad gavusi prašymą agentūra turėtų teikti duomenis apie atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos organams, pavyzdžiui Frontex ir Europolui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti prevencines apsaugos nuo tyčinių neteisėtų veiksmų, kaip nurodyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, priemones, nedarant poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms, taip pat laikantis taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, ypač susijusių su tomis duomenų prašančiomis įstaigomis. Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) duomenys turėtų būti teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą, taikant procedūras, kurias turės nustatyti administracinė valdyba; |
| --- | --- |

(32)

siekiant kovoti su didėjančia piratavimo grėsme, agentūra turėtų ir toliau atitinkamais atvejais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir kitiems atitinkamiems organams, įskaitant operacijas, pavyzdžiui ES Jūros pajėgų operaciją Atalanta, perduoti išsamią informaciją apie laivų su valstybių narių vėliavomis, plaukiančių per zonas, kurios laikomos labai pavojingomis, padėtį. Be to, agentūra naudojasi priemonėmis, kurios galėtų būti naudingos, ypač kuriant BDIA. Todėl tikslinga, kad gavusi prašymą agentūra turėtų teikti duomenis apie atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos organams, pavyzdžiui Frontex ir Europolui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti prevencines apsaugos nuo tyčinių neteisėtų veiksmų, kaip nurodyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, priemones, nedarant poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms, taip pat laikantis taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, ypač susijusių su tomis duomenų prašančiomis įstaigomis. Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) duomenys turėtų būti teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą, taikant procedūras, kurias turės nustatyti administracinė valdyba;

| (33) | skelbdamos informaciją pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (9), Komisija ir agentūra turėtų remtis kompetencija ir patirtimi, gauta pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM), kad būtų užtikrintas nuoseklumas; |
| --- | --- |

(33)

skelbdamos informaciją pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (9), Komisija ir agentūra turėtų remtis kompetencija ir patirtimi, gauta pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM), kad būtų užtikrintas nuoseklumas;

| (34) | agentūros pagalba valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tarptautinių ir regioninių organizacijų veikloje, neturėtų daryti poveikio tų organizacijų ir valstybių narių santykiams, kurie atsiranda dėl valstybių narių narystės tose organizacijose; |
| --- | --- |

(34)

agentūros pagalba valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tarptautinių ir regioninių organizacijų veikloje, neturėtų daryti poveikio tų organizacijų ir valstybių narių santykiams, kurie atsiranda dėl valstybių narių narystės tose organizacijose;

| (35) | Sąjunga yra prisijungusi prie toliau išvardytų aktų, įsteigiančių regionines organizacijas, kurių veiklą taip pat apima agentūros tikslai: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvencija (Helsinkio konvencija, peržiūrėta 1992 m.) (10); Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos (Barselonos konvencija) (11) ir jos 1995 m. pakeitimai (12) bei daugelis jos protokolų; Bendradarbiavimo sutartis sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis pavojingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimas) (13); Konvencija dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos sudarymo (OSPAR konvencija) (14); Bendradarbiavimo susitarimas siekiant apsaugoti nuo taršos Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrantes ir vandenis, pasirašytas 1990 m. spalio 17 d. (Lisabonos susitarimas) (15), ir jo Papildomas protokolas, pasirašytas 2008 m. gegužės 20 d., kuris dar neįsigaliojo (16). Sąjunga taip pat derasi dėl prisijungimo prie Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (Bukarešto konvencijos), pasirašytos 1992 m. balandžio mėn. Todėl agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tų regioninių organizacijų veikloje; |
| --- | --- |

(35)

Sąjunga yra prisijungusi prie toliau išvardytų aktų, įsteigiančių regionines organizacijas, kurių veiklą taip pat apima agentūros tikslai: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvencija (Helsinkio konvencija, peržiūrėta 1992 m.) (10); Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos (Barselonos konvencija) (11) ir jos 1995 m. pakeitimai (12) bei daugelis jos protokolų; Bendradarbiavimo sutartis sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis pavojingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimas) (13); Konvencija dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos sudarymo (OSPAR konvencija) (14); Bendradarbiavimo susitarimas siekiant apsaugoti nuo taršos Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrantes ir vandenis, pasirašytas 1990 m. spalio 17 d. (Lisabonos susitarimas) (15), ir jo Papildomas protokolas, pasirašytas 2008 m. gegužės 20 d., kuris dar neįsigaliojo (16). Sąjunga taip pat derasi dėl prisijungimo prie Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (Bukarešto konvencijos), pasirašytos 1992 m. balandžio mėn. Todėl agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tų regioninių organizacijų veikloje;

| (36) | be minėtų regioninių organizacijų, reagavimo į taršą srityje yra sudaryta nemažai kitų regioninių, subregioninių ir dvišalių veiksmų koordinavimo bei bendradarbiavimo susitarimų. Teikdama pagalbą jūrų taršos atveju trečiosioms šalims, turinčioms bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, agentūra turėtų veikti atsižvelgdama į tuos susitarimus; |
| --- | --- |

(36)

be minėtų regioninių organizacijų, reagavimo į taršą srityje yra sudaryta nemažai kitų regioninių, subregioninių ir dvišalių veiksmų koordinavimo bei bendradarbiavimo susitarimų. Teikdama pagalbą jūrų taršos atveju trečiosioms šalims, turinčioms bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, agentūra turėtų veikti atsižvelgdama į tuos susitarimus;

| (37) | Sąjunga su kaimyninėmis šalimis turi Viduržemio jūros, Juodosios jūros ir Baltijos jūros bendrus regioninius baseinus. Komisijos prašymu agentūra turėtų teikti pagalbą jūrų taršos atveju šios šalims; |
| --- | --- |

(37)

Sąjunga su kaimyninėmis šalimis turi Viduržemio jūros, Juodosios jūros ir Baltijos jūros bendrus regioninius baseinus. Komisijos prašymu agentūra turėtų teikti pagalbą jūrų taršos atveju šios šalims;

| (38) | siekiant kuo didesnio efektyvumo, agentūra turėtų kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiauti, kaip numatyta Paryžiaus SM. Komisija ir valstybės narės turėtų toliau nagrinėti visas galimybes dar labiau padidinti efektyvumą; jas būtų galima pateikti svarstyti pagal Paryžiaus SM; |
| --- | --- |

(38)

siekiant kuo didesnio efektyvumo, agentūra turėtų kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiauti, kaip numatyta Paryžiaus SM. Komisija ir valstybės narės turėtų toliau nagrinėti visas galimybes dar labiau padidinti efektyvumą; jas būtų galima pateikti svarstyti pagal Paryžiaus SM;

| (39) | siekdama užtikrinti, kad teisiškai privalomi Sąjungos teisės aktai jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityse būtų teisingai įgyvendinami praktikoje, agentūra turėtų padėti Komisijai vykdydama vizitus į valstybes nares. Šie vizitai į nacionalines administracijas turėtų sudaryti sąlygas agentūrai surinkti visą informaciją, būtiną siekiant pateikti išsamią ataskaitą Komisijai, kad ji atliktų tolesnį vertinimą. Šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis principų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir taip, kad būtų kuo labiau sumažinta nacionalinėms jūrų administracijoms tenkanti našta. Be to, šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis nustatytos procedūros, įskaitant administracinės valdybos patvirtintą metodiką; |
| --- | --- |

(39)

siekdama užtikrinti, kad teisiškai privalomi Sąjungos teisės aktai jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityse būtų teisingai įgyvendinami praktikoje, agentūra turėtų padėti Komisijai vykdydama vizitus į valstybes nares. Šie vizitai į nacionalines administracijas turėtų sudaryti sąlygas agentūrai surinkti visą informaciją, būtiną siekiant pateikti išsamią ataskaitą Komisijai, kad ji atliktų tolesnį vertinimą. Šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis principų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir taip, kad būtų kuo labiau sumažinta nacionalinėms jūrų administracijoms tenkanti našta. Be to, šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis nustatytos procedūros, įskaitant administracinės valdybos patvirtintą metodiką;

| (40) | agentūra turėtų padėti Komisijai atlikdama pripažintų organizacijų patikrinimus, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (17). Šie patikrinimai taip pat gali būti rengiami trečiosiose šalyse. Komisija ir agentūra turėtų užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės būtų tinkamai informuotos. Be to, agentūra turėtų vykdyti Komisijos jai pavestus jūrininkų rengimo ir atestavimo tikrinimus trečiosiose šalyse pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (18). Reglamente (EB) Nr. 1406/2008 neturėtų būti pateikta išsami informacija, susijusi su technine pagalba, kurią agentūra teikia Komisijai atliekant patikrinimus apsaugos jūroje srityje pagal 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2008, nustatantį iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (19); |
| --- | --- |

(40)

agentūra turėtų padėti Komisijai atlikdama pripažintų organizacijų patikrinimus, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (17). Šie patikrinimai taip pat gali būti rengiami trečiosiose šalyse. Komisija ir agentūra turėtų užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės būtų tinkamai informuotos. Be to, agentūra turėtų vykdyti Komisijos jai pavestus jūrininkų rengimo ir atestavimo tikrinimus trečiosiose šalyse pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (18). Reglamente (EB) Nr. 1406/2008 neturėtų būti pateikta išsami informacija, susijusi su technine pagalba, kurią agentūra teikia Komisijai atliekant patikrinimus apsaugos jūroje srityje pagal 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2008, nustatantį iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (19);

| (41) | siekiant užtikrinti suderinamumą su politikos tikslais ir Sąjungos institucine sąranga, taip pat taikytinomis administracinėmis ir finansinėmis procedūromis, Komisija turėtų pateikti oficialią rekomendaciją – raštišką nuomonę – dėl agentūros daugiametės strategijos projekto ir metinių darbo programų projektų; administracinė valdyba į šią nuomonę turėtų atsižvelgti prieš priimdama tuos dokumentus; |
| --- | --- |

(41)

siekiant užtikrinti suderinamumą su politikos tikslais ir Sąjungos institucine sąranga, taip pat taikytinomis administracinėmis ir finansinėmis procedūromis, Komisija turėtų pateikti oficialią rekomendaciją – raštišką nuomonę – dėl agentūros daugiametės strategijos projekto ir metinių darbo programų projektų; administracinė valdyba į šią nuomonę turėtų atsižvelgti prieš priimdama tuos dokumentus;

| (42) | siekiant užtikrinti teisingą ir skaidrią vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrą, vykdant atrankos procedūrą turėtų būti laikomasi Komisijos gairių dėl Sąjungos agentūrų direktorių atrankos ir skyrimo. Šiose gairėse numatyta, kad paraiškas gali teikti bet kurios valstybės narės pilietis.
  Dėl tų pačių priežasčių administracinė valdyba pirminės atrankos komitete turėtų turėti savo stebėtoją. Stebėtojas turėtų būti informuojamas vėlesniais atrankos procedūros etapais.
  Tuo metu, kai administracinė valdyba priima sprendimą dėl savo narių paskyrimo, ji turėtų galėti teikti Komisijai klausimus apie atrankos procedūrą. Be to, laikantis įprastos praktikos, administracinė valdyba turėtų turėti galimybę pasikviesti pokalbiui į trumpąjį sąrašą atrinktus kandidatus.
  Visuose agentūros vykdomojo direktoriaus atrankos procedūros etapuose visos susijusios Šalys turėtų užtikrinti, kad kandidatų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (20); |
| --- | --- |

(42)

siekiant užtikrinti teisingą ir skaidrią vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrą, vykdant atrankos procedūrą turėtų būti laikomasi Komisijos gairių dėl Sąjungos agentūrų direktorių atrankos ir skyrimo. Šiose gairėse numatyta, kad paraiškas gali teikti bet kurios valstybės narės pilietis.

Dėl tų pačių priežasčių administracinė valdyba pirminės atrankos komitete turėtų turėti savo stebėtoją. Stebėtojas turėtų būti informuojamas vėlesniais atrankos procedūros etapais.

Tuo metu, kai administracinė valdyba priima sprendimą dėl savo narių paskyrimo, ji turėtų galėti teikti Komisijai klausimus apie atrankos procedūrą. Be to, laikantis įprastos praktikos, administracinė valdyba turėtų turėti galimybę pasikviesti pokalbiui į trumpąjį sąrašą atrinktus kandidatus.

Visuose agentūros vykdomojo direktoriaus atrankos procedūros etapuose visos susijusios Šalys turėtų užtikrinti, kad kandidatų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (20);

| (43) | nors agentūra daugiausia finansuojama Sąjungos įnašais, ji taip pat gauna pajamas iš mokesčių ir rinkliavų už teikiamas paslaugas. Šie mokesčiai ir rinkliavos visų pirma yra susiję su ES LRIT duomenų centro veikimu ir yra renkami pagal 2007 m. spalio 1–2 d. ir 2008 m. gruodžio 9 d. priimtas Tarybos rezoliucijas dėl ES LRIT duomenų centro įsteigimo ir visų pirma pagal rezoliucijų dalis, susijusias su LRIT pranešimų finansavimu; |
| --- | --- |

(43)

nors agentūra daugiausia finansuojama Sąjungos įnašais, ji taip pat gauna pajamas iš mokesčių ir rinkliavų už teikiamas paslaugas. Šie mokesčiai ir rinkliavos visų pirma yra susiję su ES LRIT duomenų centro veikimu ir yra renkami pagal 2007 m. spalio 1–2 d. ir 2008 m. gruodžio 9 d. priimtas Tarybos rezoliucijas dėl ES LRIT duomenų centro įsteigimo ir visų pirma pagal rezoliucijų dalis, susijusias su LRIT pranešimų finansavimu;

| (44) | rengdama pažangos ataskaitą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, Komisija taip pat turėtų išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones; |
| --- | --- |

(44)

rengdama pažangos ataskaitą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, Komisija taip pat turėtų išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones;

| (45) | atitinkamais atvejais agentūros veikla taip pat turėtų būti prisidedama prie tikros Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių kūrimo; |
| --- | --- |

(45)

atitinkamais atvejais agentūros veikla taip pat turėtų būti prisidedama prie tikros Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių kūrimo;

| (46) | turėtų būti atsižvelgiama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (21) ir ypač jo 185 straipsnį; |
| --- | --- |

(46)

turėtų būti atsižvelgiama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (21) ir ypač jo 185 straipsnį;

| (47) | todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(47)

todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1–3 straipsniai pakeičiami taip:
  „1 straipsnis
  Tikslai
  1.   Siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos, reagavimo į jūrų taršą iš laivų ir reagavimo į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių lygį, šiuo reglamentu įkuriama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra).
  2.   Šiuo tikslu agentūra bendradarbiauja su valstybėmis narėmis bei Komisija ir teikia joms techninę, operatyvinę bei mokslinę pagalbą šio straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse laikantis 2 straipsnyje nustatytų pagrindinių uždavinių ir, kai taikytina, 2a straipsnyje nustatytų pagalbinių uždavinių, visų pirma siekdama padėti valstybėms narėms ir Komisijai tinkamai taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Reagavimo į taršą srityje agentūra teikia operatyvinę pagalbą tik gavusi nukentėjusios (-ių) valstybės (-ių) prašymą.
  3.   Teikdama 2 dalyje nurodytą pagalbą agentūra atitinkamais atvejais prisideda prie jūrų eismo ir jūrų transporto bendro veiksmingumo, kaip apibrėžta šiame reglamente, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Europos jūrų transporto erdvei be kliūčių sukurti.
  2 straipsnis
  Pagrindiniai agentūros uždaviniai
  1.   Siekiant užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytų tikslų būtų siekiama tinkamai, agentūra vykdo šiame straipsnyje išvardytus pagrindinius uždavinius.
  2.   Agentūra padeda Komisijai:






  a) | atlikti parengiamąjį darbą atnaujinant ir rengiant susijusius Sąjungos teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės aktų raidą; |
| --- | --- | --- |

1)

1–3 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

Tikslai

1.   Siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos, reagavimo į jūrų taršą iš laivų ir reagavimo į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių lygį, šiuo reglamentu įkuriama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra).

2.   Šiuo tikslu agentūra bendradarbiauja su valstybėmis narėmis bei Komisija ir teikia joms techninę, operatyvinę bei mokslinę pagalbą šio straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse laikantis 2 straipsnyje nustatytų pagrindinių uždavinių ir, kai taikytina, 2a straipsnyje nustatytų pagalbinių uždavinių, visų pirma siekdama padėti valstybėms narėms ir Komisijai tinkamai taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Reagavimo į taršą srityje agentūra teikia operatyvinę pagalbą tik gavusi nukentėjusios (-ių) valstybės (-ių) prašymą.

3.   Teikdama 2 dalyje nurodytą pagalbą agentūra atitinkamais atvejais prisideda prie jūrų eismo ir jūrų transporto bendro veiksmingumo, kaip apibrėžta šiame reglamente, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Europos jūrų transporto erdvei be kliūčių sukurti.

2 straipsnis

Pagrindiniai agentūros uždaviniai

1.   Siekiant užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytų tikslų būtų siekiama tinkamai, agentūra vykdo šiame straipsnyje išvardytus pagrindinius uždavinius.

2.   Agentūra padeda Komisijai:

a)

atlikti parengiamąjį darbą atnaujinant ir rengiant susijusius Sąjungos teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės aktų raidą;

| b) | veiksmingai įgyvendinti atitinkamus privalomus Sąjungos teisės aktus, visų pirma vykdant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus vizitus bei patikrinimus ir teikiant techninę pagalbą Komisijai, kai ji atlieka pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių saugumo stiprinimo (22) 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus patikrinimus. Šiuo atžvilgiu ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo šių privalomų teisės aktų tobulinimo; |
| --- | --- |

b)

veiksmingai įgyvendinti atitinkamus privalomus Sąjungos teisės aktus, visų pirma vykdant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus vizitus bei patikrinimus ir teikiant techninę pagalbą Komisijai, kai ji atlieka pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių saugumo stiprinimo (22) 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus patikrinimus. Šiuo atžvilgiu ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo šių privalomų teisės aktų tobulinimo;

| c) | tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos tikslais susijusius mokslinių tyrimų projektus; tai gali apimti galimų tolesnių susijusių priemonių nustatymą atsižvelgiant į konkrečių mokslinių tyrimų projektų rezultatus; |
| --- | --- |

c)

tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos tikslais susijusius mokslinių tyrimų projektus; tai gali apimti galimų tolesnių susijusių priemonių nustatymą atsižvelgiant į konkrečių mokslinių tyrimų projektų rezultatus;

| d) | vykdyti visas kitas užduotis, kurios Komisijai pavedamos Sąjungos teisėkūros procedūra priimtais aktais dėl agentūros veiklos tikslų. |
| --- | --- |

d)

vykdyti visas kitas užduotis, kurios Komisijai pavedamos Sąjungos teisėkūros procedūra priimtais aktais dėl agentūros veiklos tikslų.

3.   Agentūra dirba kartu su valstybėmis narėmis, kad:

| a) | atitinkamais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakinga valstybė narė; |
| --- | --- |

a)

atitinkamais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakinga valstybė narė;

| b) | rengtų techninius sprendimus, įskaitant susijusių operatyvinių paslaugų teikimą, ir teiktų techninę pagalbą, reikalingą nacionaliniams pajėgumams stiprinti, kad jie galėtų įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

rengtų techninius sprendimus, įskaitant susijusių operatyvinių paslaugų teikimą, ir teiktų techninę pagalbą, reikalingą nacionaliniams pajėgumams stiprinti, kad jie galėtų įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus;

| c) | valstybės narės prašymu suteiktų atitinkamą informaciją, surinktą 3 straipsnyje nurodytų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (23) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės prašymu suteiktų atitinkamą informaciją, surinktą 3 straipsnyje nurodytų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (23) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms;

| d) | papildomomis priemonėmis išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu remtų reagavimo į taršą iš laivų ir į jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių veiksmus, kai prašymą pateikia nukentėjusi valstybė narė, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos, nepanaikinant pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, tuo pat metu atsižvelgdama į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Atitinkamais atvejais prašymai sutelkti kovos su tarša veiksmus patiekiami pasinaudojant ES civilinės saugos mechanizmu, nustatytu Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (24). |
| --- | --- |

d)

papildomomis priemonėmis išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu remtų reagavimo į taršą iš laivų ir į jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių veiksmus, kai prašymą pateikia nukentėjusi valstybė narė, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos, nepanaikinant pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, tuo pat metu atsižvelgdama į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Atitinkamais atvejais prašymai sutelkti kovos su tarša veiksmus patiekiami pasinaudojant ES civilinės saugos mechanizmu, nustatytu Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (24).

4.   Agentūra skatina valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą:

| a) | laivų eismo stebėsenos srityje, kuriai taikoma Direktyva 2002/59/EB, agentūra visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą atitinkamose laivybos zonose, taip pat kuria ir valdo Europos Sąjungos laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos Europos duomenų centrą ir Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą SafeSeaNet, kaip nurodyta tos direktyvos 6b ir 22a straipsniuose, taip pat Tarptautinę tolimojo identifikavimo ir sekimo informacijos keitimosi duomenimis sistemą, laikydamasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje (toliau – TJO) prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

a)

laivų eismo stebėsenos srityje, kuriai taikoma Direktyva 2002/59/EB, agentūra visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą atitinkamose laivybos zonose, taip pat kuria ir valdo Europos Sąjungos laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos Europos duomenų centrą ir Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą SafeSeaNet, kaip nurodyta tos direktyvos 6b ir 22a straipsniuose, taip pat Tarptautinę tolimojo identifikavimo ir sekimo informacijos keitimosi duomenimis sistemą, laikydamasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje (toliau – TJO) prisiimtų įsipareigojimų;

| b) | gavusi prašymą ir nepažeisdama nacionalinės ir Sąjungos teisės, teikdama atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms neviršijant jų įgaliojimų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones, kaip numatyta taikytinoje Sąjungos teisėje arba pagal tarptautiniu lygmeniu sutartas teisines priemones jūrų transporto srityje, laikydamasi taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikydama administracines procedūras, kurias turi nustatyti administracinė valdyba arba pagal Direktyvą 2002/59/EB įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė; Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą. |
| --- | --- |

b)

gavusi prašymą ir nepažeisdama nacionalinės ir Sąjungos teisės, teikdama atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms neviršijant jų įgaliojimų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones, kaip numatyta taikytinoje Sąjungos teisėje arba pagal tarptautiniu lygmeniu sutartas teisines priemones jūrų transporto srityje, laikydamasi taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikydama administracines procedūras, kurias turi nustatyti administracinė valdyba arba pagal Direktyvą 2002/59/EB įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė; Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą.

| c) | jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimų srityje, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/18/EB, nustatančioje pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui (25); agentūra, paprašius atitinkamoms valstybėms narėms ir darant prielaidą, kad nekils jokio interesų konflikto, teikia šioms valstybėms narėms operatyvinę pagalbą vykdant didelių arba labai didelių avarijų tyrimus ir nagrinėja saugos tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu, t. y. patirtį, iš kurios reikėtų pasimokyti. Remdamasi valstybių narių pagal tos direktyvos 17 straipsnį pateiktais duomenimis, agentūra rengia metinę jūrų laivų avarijų ir incidentų apžvalgą; |
| --- | --- |

c)

jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimų srityje, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/18/EB, nustatančioje pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui (25); agentūra, paprašius atitinkamoms valstybėms narėms ir darant prielaidą, kad nekils jokio interesų konflikto, teikia šioms valstybėms narėms operatyvinę pagalbą vykdant didelių arba labai didelių avarijų tyrimus ir nagrinėja saugos tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu, t. y. patirtį, iš kurios reikėtų pasimokyti. Remdamasi valstybių narių pagal tos direktyvos 17 straipsnį pateiktais duomenimis, agentūra rengia metinę jūrų laivų avarijų ir incidentų apžvalgą;

| d) | teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir galiojančių priemonių veiksmingumui ir ekonominiam efektyvumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų tarpusavio papildymą vieni kitų duomenimis, ir tam tikrais atvejais papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (26); |
| --- | --- |

d)

teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir galiojančių priemonių veiksmingumui ir ekonominiam efektyvumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų tarpusavio papildymą vieni kitų duomenimis, ir tam tikrais atvejais papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (26);

| e) | rinkdama ir analizuodama duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (27); |
| --- | --- |

e)

rinkdama ir analizuodama duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (27);

| f) | gerindama neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir persekiojimą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (28); |
| --- | --- |

f)

gerindama neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir persekiojimą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (28);

| g) | jūrų taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių srityje – stebėdama tokios taršos mastą ir poveikį aplinkai naudodamasi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet); |
| --- | --- |

g)

jūrų taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių srityje – stebėdama tokios taršos mastą ir poveikį aplinkai naudodamasi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet);

| h) | teikdama techninę pagalbą, kuri yra reikalinga valstybėms narėms ir Komisijai dalyvaujant atitinkamoje TJO, Tarptautinės darbo organizacijos techninių organų veikloje su laivyba susijusiais klausimais, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM) ir susijusių regioninių organizacijų, kurių narė yra Sąjunga, veikloje svarstant su Sąjungos kompetencija susijusius klausimus; |
| --- | --- |

h)

teikdama techninę pagalbą, kuri yra reikalinga valstybėms narėms ir Komisijai dalyvaujant atitinkamoje TJO, Tarptautinės darbo organizacijos techninių organų veikloje su laivyba susijusiais klausimais, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM) ir susijusių regioninių organizacijų, kurių narė yra Sąjunga, veikloje svarstant su Sąjungos kompetencija susijusius klausimus;

| i) | įgyvendinant 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (29), visų pirma sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą. |
| --- | --- |

i)

įgyvendinant 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (29), visų pirma sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą.

5.   Agentūra Komisijos prašymu gali teikti techninę pagalbą, įskaitant susijusios mokymo veiklos organizavimą, dėl susijusių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo valstybėms, pateikusioms paraiškas dėl stojimo į Sąjungą, ir, jei taikoma, Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms ir Paryžiaus SM dalyvaujančioms šalims.

Agentūra taip pat gali teikti pagalbą reaguojant į taršą iš laivų ir jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių, kai nukenčia tos trečiosios šalys, kurios turi bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, pagal Sprendimu 2007/779/EB, Euratomas, nustatytą ES civilinės saugos mechanizmą, ir tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos valstybėms narėms, kaip tai nurodyta šio straipsnio 3 dalies d punkte. Šie uždaviniai derinami su galiojančiais regioninio bendradarbiavimo susitarimais, susijusiais su tarša jūrose.

2a straipsnis

Pagalbiniai agentūros uždaviniai

1.   Nedarant poveikio 2 straipsnyje nustatytiems pagrindiniams uždaviniams, agentūra padeda Komisijai ir valstybėms narėms prireikus plėtoti ir įgyvendinti su agentūros tikslais susijusią Sąjungos veiklą, kaip išdėstyta šio straipsnio 2 ir 3 dalyse, jeigu agentūra turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Šiame straipsnyje nustatytais pagalbiniais uždaviniais:

| a) | sukuriama pagrįsta pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

a)

sukuriama pagrįsta pridėtinė vertė;

| b) | vengiama veiklos dubliavimo; |
| --- | --- |

b)

vengiama veiklos dubliavimo;

| c) | prisidedama įgyvendinant Sąjungos jūrų transporto politikos interesus; |
| --- | --- |

c)

prisidedama įgyvendinant Sąjungos jūrų transporto politikos interesus;

| d) | nekenkiama agentūros pagrindiniams uždaviniams; ir |
| --- | --- |

d)

nekenkiama agentūros pagrindiniams uždaviniams; ir

| e) | nepažeisdamos valstybių narių, visų pirma kaip vėliavos valstybių, uostų valstybių ir pakrantės valstybių, teisių ir pareigų, |
| --- | --- |

e)

nepažeisdamos valstybių narių, visų pirma kaip vėliavos valstybių, uostų valstybių ir pakrantės valstybių, teisių ir pareigų,

2.   Agentūra padeda Komisijai:

| a) | įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) 2008/56/EB (30), padėdama siekti geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo panaudojant su laivyba susijusius elementus ir panaudojant jau esamų priemonių, tokių kaip SafeSeaNet ir CleanSeaNet, teikiamus rezultatus; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) 2008/56/EB (30), padėdama siekti geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo panaudojant su laivyba susijusius elementus ir panaudojant jau esamų priemonių, tokių kaip SafeSeaNet ir CleanSeaNet, teikiamus rezultatus;

| b) | teikdama techninę pagalbą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš laivų, visų pirma sekdama permainas tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

b)

teikdama techninę pagalbą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš laivų, visų pirma sekdama permainas tarptautiniu lygiu;

| c) | skatindama naudoti Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos programos (GMES) duomenis ir paslaugas laivybos tikslams laikantis GMES valdymo sistemos; |
| --- | --- |

c)

skatindama naudoti Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos programos (GMES) duomenis ir paslaugas laivybos tikslams laikantis GMES valdymo sistemos;

| d) | kuriant ES jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką; |
| --- | --- |

d)

kuriant ES jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką;

| e) | judriųjų naftos ir dujų įrenginių srityje nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

e)

judriųjų naftos ir dujų įrenginių srityje nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai;

| f) | teikdama susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (31). Ši informacija taip pat įtraukiama į šio reglamento 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas ataskaitas. |
| --- | --- |

f)

teikdama susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (31). Ši informacija taip pat įtraukiama į šio reglamento 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas ataskaitas.

3.   Agentūra padeda Komisijai ir valstybėms narėms:

| a) | nagrinėjant įgyvendinimo galimybes ir įgyvendinant politiką bei projektus, kuriais prisidedama kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, pavyzdžiui, „Mėlynosios juostos“ koncepciją, „e. jūrų sistemą“ ir Jūrų greitkelius. Tai turi būti daroma visų pirma išnagrinėjant papildomas SafeSeaNet funkcijas, nedarant poveikio pagal Direktyvą 2002/59/EB sukurtos Aukšto lygio valdymo grupės vaidmeniui; |
| --- | --- |

a)

nagrinėjant įgyvendinimo galimybes ir įgyvendinant politiką bei projektus, kuriais prisidedama kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, pavyzdžiui, „Mėlynosios juostos“ koncepciją, „e. jūrų sistemą“ ir Jūrų greitkelius. Tai turi būti daroma visų pirma išnagrinėjant papildomas SafeSeaNet funkcijas, nedarant poveikio pagal Direktyvą 2002/59/EB sukurtos Aukšto lygio valdymo grupės vaidmeniui;

| b) | kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis nagrinėdama galimybę dalytis informacija tarp šios sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų, remdamasi ataskaita, kuri numatyta Direktyvos 2010/65/ES 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis nagrinėdama galimybę dalytis informacija tarp šios sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų, remdamasi ataskaita, kuri numatyta Direktyvos 2010/65/ES 15 straipsnyje;

| c) | sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, suijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 166 straipsnio. |
| --- | --- |

c)

sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, suijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 166 straipsnio.

3 straipsnis

Vizitai ir patikrinimai valstybėse narėse

1.   Siekdama atlikti jai pavestus uždavinius ir padėti Komisijai atlikti SESV numatytas pareigas, ir visų pirma įvertinti, ar atitinkami Sąjungos teisės aktai įgyvendinami veiksmingai, agentūra lankosi valstybėse narėse pagal administracinės valdybos nustatytą metodiką.

2.   Agentūra iš anksto praneša atitinkamai valstybei narei apie planuojamą vizitą, įgaliotų pareigūnų vardus ir pavardes, vizito pradžios datą ir numatomą jo trukmę. Agentūros pareigūnai, įgalioti vykdyti tokį vizitą, jo pradžioje pateikia agentūros vykdomojo direktoriaus rašytinį sprendimą, kuriame nurodomas jų misijos tikslas ir uždaviniai.

3.   Agentūra Komisijos vardu vykdo patikrinimus, kaip tai numatyta privalomuose Sąjungos teisės aktuose dėl organizacijų, kurias Sąjunga pripažino pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (32), ir tikrina jūrininkų rengimą bei atestavimą trečiosiose šalyse pagal Direktyvą 2008/106/EB.

4.   Kiekvieno vizito arba patikrinimo pabaigoje agentūra parengia ataskaitą ir siunčia ją Komisijai bei atitinkamai valstybei narei.

5.   Prireikus ir visais atvejais užbaigus vizitų ar patikrinimų ciklą, agentūra nagrinėja to ciklo ataskaitas, siekdama nustatyti horizontalius rezultatus ir padaryti bendras išvadas dėl taikomų priemonių veiksmingumo ir ekonominio efektyvumo. Agentūra tyrimo rezultatus pateikia Komisijai, kad šie būtų toliau aptarti su valstybėmis narėmis, siekiant įgyti patirties, iš kurios reikėtų pasimokyti, ir sudaryti palankesnes sąlygas geros darbo praktikos pavyzdžiams platinti.

| 2) | 4 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Administracinė valdyba nustato praktinę 1 ir 2 dalių taikymo tvarką, įskaitant atitinkamais atvejais konsultavimosi su valstybėmis narėmis iki informacijos paskelbimo tvarką.
  4.   Informacijai, kurią pagal šį reglamentą surenka ir tvarko Komisija ir agentūra, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), o agentūra imasi būtinų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti. |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Administracinė valdyba nustato praktinę 1 ir 2 dalių taikymo tvarką, įskaitant atitinkamais atvejais konsultavimosi su valstybėmis narėmis iki informacijos paskelbimo tvarką.

4.   Informacijai, kurią pagal šį reglamentą surenka ir tvarko Komisija ir agentūra, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), o agentūra imasi būtinų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti.

| 3) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijos prašymu, administracinė valdyba gali nuspręsti, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus ir bendradarbiaujant, ir tinkamai atsižvelgiant į poveikį biudžetui, įskaitant įnašą, kurį gali suteikti atitinkama valstybė narė, įsteigti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius kuo veiksmingiau ir naudingiau. Priimdama tokį sprendimą administracinė taryba tiksliai apibrėžia regioninio centro veiklos sritį, taip pat vengia nebūtinų finansinių išlaidų ir stiprina bendradarbiavimą su esamais regioniniais ir nacionaliniais tinklais.“; |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijos prašymu, administracinė valdyba gali nuspręsti, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus ir bendradarbiaujant, ir tinkamai atsižvelgiant į poveikį biudžetui, įskaitant įnašą, kurį gali suteikti atitinkama valstybė narė, įsteigti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius kuo veiksmingiau ir naudingiau. Priimdama tokį sprendimą administracinė taryba tiksliai apibrėžia regioninio centro veiklos sritį, taip pat vengia nebūtinų finansinių išlaidų ir stiprina bendradarbiavimą su esamais regioniniais ir nacionaliniais tinklais.“;

| 4) | 10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | priima metinę agentūros veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 dieną perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms.
  Agentūra biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais pateikia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

priima metinę agentūros veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 dieną perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms.

Agentūra biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais pateikia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais;“;

| b) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | rengiant darbo programą nagrinėja ir tvirtina Komisijai skirtus pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalies d punkte, valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, ir pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2a straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

b)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

rengiant darbo programą nagrinėja ir tvirtina Komisijai skirtus pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalies d punkte, valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, ir pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2a straipsnyje;

| ca) | išnagrinėja ir priima daugiametę agentūros strategiją penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgdama į Komisijos raštu pateiktą nuomonę; |
| --- | --- |

ca)

išnagrinėja ir priima daugiametę agentūros strategiją penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgdama į Komisijos raštu pateiktą nuomonę;

| cb) | išnagrinėja ir priima agentūros daugiametį personalo politikos planą; |
| --- | --- |

cb)

išnagrinėja ir priima agentūros daugiametį personalo politikos planą;

| cc) | svarsto 15 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytus administracinių susitarimų projektus;“; |
| --- | --- |

cc)

svarsto 15 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytus administracinių susitarimų projektus;“;

| c) | g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | nustato vizitų, vykdomų pagal 3 straipsnį, metodiką. Jei per 15 dienų nuo metodikos patvirtinimo dienos Komisija pareiškia nepritarimą, administracinė valdyba metodiką vėl nagrinėja ir, jei taikoma, po antrojo svarstymo ją patvirtina, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai;“; |
| --- | --- | --- |

c)

g punktas pakeičiamas taip:

„g)

nustato vizitų, vykdomų pagal 3 straipsnį, metodiką. Jei per 15 dienų nuo metodikos patvirtinimo dienos Komisija pareiškia nepritarimą, administracinė valdyba metodiką vėl nagrinėja ir, jei taikoma, po antrojo svarstymo ją patvirtina, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai;“;

| d) | h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | vykdo su agentūros biudžetu susijusias pareigas pagal 18, 19 ir 21 straipsnius, taip pat vykdo stebėseną bei užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių susijusių veiksmų reaguojant į įvairiose vidaus ir išorės audito ataskaitose ir vertinimuose pateiktas išvadas ir rekomendacijas;“; |
| --- | --- | --- |

d)

h punktas pakeičiamas taip:

„h)

vykdo su agentūros biudžetu susijusias pareigas pagal 18, 19 ir 21 straipsnius, taip pat vykdo stebėseną bei užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių susijusių veiksmų reaguojant į įvairiose vidaus ir išorės audito ataskaitose ir vertinimuose pateiktas išvadas ir rekomendacijas;“;

| e) | i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | taiko drausmines priemones 16 straipsnyje nurodytiems vykdomajam direktoriui ir departamento vadovams;“; |
| --- | --- | --- |

e)

i punktas pakeičiamas taip:

„i)

taiko drausmines priemones 16 straipsnyje nurodytiems vykdomajam direktoriui ir departamento vadovams;“;

| f) | l punktas pakeičiamas taip:






  „l) | apžvelgia šios dalies k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo (34); |
| --- | --- | --- |

f)

l punktas pakeičiamas taip:

„l)

apžvelgia šios dalies k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo (34);

| g) | pridedamas šis punktas:






  „m) | iš savo narių skiria stebėtoją Komisijos vykdomai vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrai stebėti.“; |
| --- | --- | --- |

g)

pridedamas šis punktas:

„m)

iš savo narių skiria stebėtoją Komisijos vykdomai vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrai stebėti.“;

| 5) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Administracinės valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį bei kompetencija 1 straipsnyje nurodytose srityse. Valstybės narės ir Komisija stengiasi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra.“; |
| --- | --- | --- |

5)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Administracinės valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį bei kompetencija 1 straipsnyje nurodytose srityse. Valstybės narės ir Komisija stengiasi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kadencijos trukmė yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kadencijos trukmė yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta.“;

| 6) | 13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Konfidencialių klausimų arba interesų konflikto atvejais administracinė valdyba gali nuspręsti konkrečius darbotvarkės punktus nagrinėti nedalyvaujant atitinkamiems nariams. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės nustatomos darbo tvarkos taisyklėse.“; |
| --- | --- |

6)

13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Konfidencialių klausimų arba interesų konflikto atvejais administracinė valdyba gali nuspręsti konkrečius darbotvarkės punktus nagrinėti nedalyvaujant atitinkamiems nariams. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės nustatomos darbo tvarkos taisyklėse.“;

| 7) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | jis rengia daugiametę agentūros strategiją ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia ją administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

jis rengia daugiametę agentūros strategiją ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia ją administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus;

| aa) | jis rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia jį administracinei valdybai likus bent keturioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio; |
| --- | --- |

aa)

jis rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia jį administracinei valdybai likus bent keturioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio;

| ab) | rengia metinę darbo programą, nurodydamas kiekvienai veiklai numatomus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus. Jis imasi reikiamų priemonių jiems įgyvendinti. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis reaguoja į visus valstybės narės prašymus teikti pagalbą; |
| --- | --- |

ab)

rengia metinę darbo programą, nurodydamas kiekvienai veiklai numatomus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus. Jis imasi reikiamų priemonių jiems įgyvendinti. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis reaguoja į visus valstybės narės prašymus teikti pagalbą;

| b) | jis, pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis administracinės valdybos pagal 10 straipsnio 2 dalies g punktą nustatytos vizitų metodikos, nusprendžia vykdyti 3 straipsnyje numatytus vizitus ir patikrinimus; |
| --- | --- |

b)

jis, pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis administracinės valdybos pagal 10 straipsnio 2 dalies g punktą nustatytos vizitų metodikos, nusprendžia vykdyti 3 straipsnyje numatytus vizitus ir patikrinimus;

| ba) | jis gali būti administracinių susitarimų su kitais agentūros veiklos srityje veikiančiais organais šalimi, jei susitarimo projektas pateikiamas administracinei valdybai konsultavimosi tikslais ir jei administracinė valdyba per keturias savaites nepateikia prieštaravimų.“; |
| --- | --- |

ba)

jis gali būti administracinių susitarimų su kitais agentūros veiklos srityje veikiančiais organais šalimi, jei susitarimo projektas pateikiamas administracinei valdybai konsultavimosi tikslais ir jei administracinė valdyba per keturias savaites nepateikia prieštaravimų.“;

| b) | 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | jis organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros pasiekimus su šiame reglamente jai nustatytais darbo tikslais ir uždaviniais. Pritariant Komisijai ir administracinei valdybai, jis šiuo tikslu parengia specialiai pritaikytus veiksmingumo rodiklius, kuriuos taikant galima efektyviai įvertinti pasiektus rezultatus. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra būtų nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Tuo remdamasis, vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia bendrosios ataskaitos projektą ir pateikia jį apsvarstyti administracinei valdybai. Į ataskaitą įtraukiamas atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Direktorius nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus vertinimo tvarką;“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

jis organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros pasiekimus su šiame reglamente jai nustatytais darbo tikslais ir uždaviniais. Pritariant Komisijai ir administracinei valdybai, jis šiuo tikslu parengia specialiai pritaikytus veiksmingumo rodiklius, kuriuos taikant galima efektyviai įvertinti pasiektus rezultatus. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra būtų nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Tuo remdamasis, vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia bendrosios ataskaitos projektą ir pateikia jį apsvarstyti administracinei valdybai. Į ataskaitą įtraukiamas atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Direktorius nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus vertinimo tvarką;“;

| c) | 2 dalies g punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

2 dalies g punktas išbraukiamas;

| d) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Vykdomasis direktorius atitinkamais atvejais pateikia savo uždavinių vykdymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Visų pirma jis informuoja apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu.“; |
| --- | --- |

d)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Vykdomasis direktorius atitinkamais atvejais pateikia savo uždavinių vykdymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

Visų pirma jis informuoja apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu.“;

| 8) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis
  Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas ir atleidimas
  1.   Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vadovas skiriamas penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgiant į jo privalumus ir dokumentais pagrįstą administracinę bei vadybinę kompetenciją, taip pat į dokumentais pagrįstą patirtį 1 straipsnyje nurodytose srityse, išklausius 10 straipsnyje nurodyto stebėtojo nuomonės. Vykdomasis direktorius skiriamas iš ne mažiau kaip trijų Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo, sudaryto po atviro konkurso, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą teikti kandidatūras šiai darbo vietai. Administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Atleidimo klausimą administracinė valdyba svarsto Komisijos arba trečdalio jos narių prašymu. Administracinė valdyba sprendimą dėl skyrimo arba atleidimo priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma.
  2.   Administracinė valdyba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip ketveriems metams. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas pasisakyti kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius.
  3.   Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų.
  4.   Departamento vadovai skiriami atsižvelgiant į jų privalumus ir dokumentais pagrįstus administracinius ir vadybinius įgūdžius bei atsižvelgiant į profesinę kompetenciją 1 straipsnyje nurodytose srityse. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“; |
| --- | --- |

8)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas ir atleidimas

1.   Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vadovas skiriamas penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgiant į jo privalumus ir dokumentais pagrįstą administracinę bei vadybinę kompetenciją, taip pat į dokumentais pagrįstą patirtį 1 straipsnyje nurodytose srityse, išklausius 10 straipsnyje nurodyto stebėtojo nuomonės. Vykdomasis direktorius skiriamas iš ne mažiau kaip trijų Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo, sudaryto po atviro konkurso, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą teikti kandidatūras šiai darbo vietai. Administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Atleidimo klausimą administracinė valdyba svarsto Komisijos arba trečdalio jos narių prašymu. Administracinė valdyba sprendimą dėl skyrimo arba atleidimo priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma.

2.   Administracinė valdyba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip ketveriems metams. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas pasisakyti kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius.

3.   Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų.

4.   Departamento vadovai skiriami atsižvelgiant į jų privalumus ir dokumentais pagrįstus administracinius ir vadybinius įgūdžius bei atsižvelgiant į profesinę kompetenciją 1 straipsnyje nurodytose srityse. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“;

| 9) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Vykdomasis direktorius, vadovaudamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu, parengia kitų metų agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir siunčia jį kartu su personalo etatų projektu administracinei valdybai.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Vykdomasis direktorius, vadovaudamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu, parengia kitų metų agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir siunčia jį kartu su personalo etatų projektu administracinei valdybai.“;

| c) | 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:
  „7.   Komisija sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).
  8.   Šios sąmatos pagrindu į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą Komisija įtraukia asignavimų, kurie, jos nuomone, yra būtini personalo planui įgyvendinti, sąmatą bei iš bendrojo biudžeto mokamą subsidijų sumą, ir pateikia ją biudžeto valdymo institucijai pagal SESV 314 straipsnį kartu su agentūros sąmatos ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos sumų skirtumų aprašymu ir pagrindimu.“; |
| --- | --- |

c)

7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

„7.   Komisija sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

8.   Šios sąmatos pagrindu į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą Komisija įtraukia asignavimų, kurie, jos nuomone, yra būtini personalo planui įgyvendinti, sąmatą bei iš bendrojo biudžeto mokamą subsidijų sumą, ir pateikia ją biudžeto valdymo institucijai pagal SESV 314 straipsnį kartu su agentūros sąmatos ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos sumų skirtumų aprašymu ir pagrindimu.“;

| d) | 10 dalis pakeičiama taip:
  „10.   Agentūros biudžetą tvirtina administracinė valdyba. Jis tampa galutiniu po to, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas kartu su metine darbo programa.“; |
| --- | --- |

d)

10 dalis pakeičiama taip:

„10.   Agentūros biudžetą tvirtina administracinė valdyba. Jis tampa galutiniu po to, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas kartu su metine darbo programa.“;

| 10) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:
  „22 straipsnis
  Vertinimas
  1.   Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.
  2.   Įvertinamas šio reglamento poveikis ir agentūros darbo praktikos naudingumas, aktualumas, sukurta pridėtinė vertė ir veiksmingumas. Vertinant atsižvelgiama į Europos ir nacionalinio lygio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Jame visų pirma nagrinėjamas galimas poreikis keisti agentūros uždavinius. Komisijos pritarimu administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis Šalimis, nustato konkrečius įgaliojimus.
  3.   Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento, Agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai; jie paskelbiami. Prireikus įtraukiamas veiksmų planas su tvarkaraščiu.“; |
| --- | --- |

10)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

Vertinimas

1.   Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.

2.   Įvertinamas šio reglamento poveikis ir agentūros darbo praktikos naudingumas, aktualumas, sukurta pridėtinė vertė ir veiksmingumas. Vertinant atsižvelgiama į Europos ir nacionalinio lygio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Jame visų pirma nagrinėjamas galimas poreikis keisti agentūros uždavinius. Komisijos pritarimu administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis Šalimis, nustato konkrečius įgaliojimus.

3.   Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento, Agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai; jie paskelbiami. Prireikus įtraukiamas veiksmų planas su tvarkaraščiu.“;

| 11) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „22a straipsnis
  Pažangos ataskaita
  Komisija, atsižvelgusi į 22 straipsnyje nurodytą vertinimo ataskaitą, ne vėliau kaip ... (35) Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip agentūra vykdė papildomas pareigas, jai paskirtas šiuo reglamentu, siekiant nustatyti galimybes dar labiau didinti veiksmingumą ir, jeigu būtina, keisti jos tikslus ir uždavinius. |
| --- | --- |

11)

Įterpiamas šis straipsnis:

„22a straipsnis

Pažangos ataskaita

Komisija, atsižvelgusi į 22 straipsnyje nurodytą vertinimo ataskaitą, ne vėliau kaip ... (35) Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip agentūra vykdė papildomas pareigas, jai paskirtas šiuo reglamentu, siekiant nustatyti galimybes dar labiau didinti veiksmingumą ir, jeigu būtina, keisti jos tikslus ir uždavinius.

| 12) | 23 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

12)

23 straipsnis išbraukiamas.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 68.

1

(2)  2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir per pirmąjį svarstymą 2012 m. spalio 4 d. priimta Tarybos pozicija. ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija.

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

3

(4)  OL L 129, 2004 4 29, p. 6.

4

(5)  OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

5

(6)  OL L 332, 2000 12 28, p. 1.

6

(7)  OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

7

(8)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

8

(9)  OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

9

(10)  Tarybos sprendimas 94/157/EB (OL L 73, 1994 3 16, p. 19).

10

(11)  Tarybos sprendimas 77/585/EEB (OL L 240, 1977 9 19, p. 1).

11

(12)  Tarybos sprendimas 1999/802/EB (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).

12

(13)  Tarybos sprendimas 84/358/EEB (OL L 188, 1984 7 16, p. 7).

13

(14)  Tarybos sprendimas 98/249/EB (OL L 104, 1998 4 3, p. 1).

14

(15)  Tarybos sprendimas 93/550/EEB (OL L 267, 1993 10 28, p. 20).

15

(16)  Tarybos sprendimas 2010/655/ES (OL L 285, 2010 10 30, p. 1).

16

(17)  OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

17

(18)  OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

18

(19)  OL L 98, 2008 4 10, p. 5.

19

(20)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

20

(21)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

21

(22)

22

| (1*) | OL L 129, 2004 4 29, p. 6. |
| --- | --- |

(1*)

OL L 129, 2004 4 29, p. 6.

(23)

23

| (2*) | OL L 131, 2009 5 28, p. 47. |
| --- | --- |

(2*)

OL L 131, 2009 5 28, p. 47.

(24)

24

| (3*) | OL L 314, 2007 12 1, p. 9. |
| --- | --- |

(3*)

OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

(25)

25

| (4*) | OL L 131, 2009 5 28, p. 114. |
| --- | --- |

(4*)

OL L 131, 2009 5 28, p. 114.

(26)

26

| (5*) | OL L 131, 2009 5 28, p. 57. |
| --- | --- |

(5*)

OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

(27)

27

| (6*) | OL L 323, 2008 12 3, p. 33. |
| --- | --- |

(6*)

OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

(28)

28

| (7*) | OL L 255, 2005 9 30, p. 11. |
| --- | --- |

(7*)

OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

(29)

29

| (8*) | OL L 283, 2010 10 29, p. 1. |
| --- | --- |

(8*)

OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

(30)

30

| (9*) | OL L 164, 2008 6 25, p. 19. |
| --- | --- |

(9*)

OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(31)

31

| (10*) | OL L 389, 2006 12 30, p. 1. |
| --- | --- |

(10*)

OL L 389, 2006 12 30, p. 1.

(32)

32

| (11*) | OL L 131, 2009 5 28, p. 11.“ |
| --- | --- |

(11*)

OL L 131, 2009 5 28, p. 11.“

(33)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“;

33

(34)  OL L 394, 2006 12 30, p. 1.“;

34

(35)  Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.“;

35

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2010 m. spalio 28 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [.../...], kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (1).

2011 m. kovo 31 d. Tarybai (Transportas, telekomunikacijos ir energetika) buvo pateikta pažangos ataskaita dėl pasiūlymo. Ministrams buvo pateikti du klausimai, kad Tarybos parengiamiesiems organams būtų suteiktos tam tikros gairės dėl pasiūlymo nagrinėjimo (2).

2011 m. birželio 16 d. Taryba (Transportas, telekomunikacijos ir energetika) priėmė bendrą požiūrį į pasiūlymą (3).

2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas balsavo dėl pozicijos per pirmąjį svarstymą (4).

Po balsavimo Europos Parlamente Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vedė derybas, kad susitartų dėl pasiūlymo. Susitarimas buvo pasiektas 2012 m. balandžio 12 d.; 2012 m. balandžio 17 d. jį patvirtino Nuolatinių atstovų komitetas, o 2012 m. balandžio 24 d. – Europos Parlamento Transporto ir turizmo komitetas.

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytą susitarimą ir teisininkams lingvistams peržiūrėjus tekstą, 2012 m. spalio 4 d. Taryba priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros, nustatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnyje.

Savo darbe Taryba deramai atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5). Regionų komitetas atsisakė pateikti nuomonę.

II.   PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendroji informacija

Siūlomu reglamentu siekiama išplėsti Europos jūrų saugumo agentūros uždavinius atsižvelgiant į naujus poreikius ir permainas Sąjungos ir tarptautiniu lygiu, visų pirma į poreikius, atsirandančius priėmus vadinamąjį „trečiąjį saugios laivybos dokumentų rinkinį“. Juo taip pat siekiama patikslinti agentūros struktūrą visų pirma atsižvelgiant į 2007 m. užsakyto išorės vertinimo rezultatus.

Taryba pritaria Komisijai dėl pasiūlymo tikslo, t. y. pritaikyti Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) uždavinius ir valdymo struktūrą, atsižvelgiant į naujas aplinkybes, tačiau Tarybos pozicijoje pateikiama svarbių pirminio pasiūlymo pakeitimų. Visų pirma, Tarybos nuomone, Komisijos pasiūlyme nepakankamai atsižvelgta į poreikį, kad EMSA didžiausią dėmesį skirtų savo pagrindiniam rūpesčiui – saugiai laivybai. Taryba mano, kad ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių sąlygomis yra ypač svarbu, kad šie ištekliai nebūtų išskirstyti, siekiant vykdyti pernelyg daug naujų uždavinių; EMSA savo veikloje daugiausia dėmesio turėtų skirti toms sritims, kuriose agentūra jau turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Todėl Taryba pasirinko laikytis požiūrio, pagal kurį aiškiai išdėstomi agentūros tikslai. Be to, agentūros uždaviniai yra padalyti į pagrindinius uždavinius ir pagalbinius uždavinius. Pagalbinius uždavinius agentūra vykdytų tik atlikus išsamią ekonominio efektyvumo analizę.

Dėl tokio požiūrio per pirmąjį svarstymą priimtoje Tarybos pozicijoje gerokai pakeičiamas pirminis Komisijos pasiūlymas: pakeičiamos jo formuluotės ir išbraukiama keletas nuostatų.

2.   Tarybos pozicija dėl Parlamento pakeitimų, susijusių su tam tikrais pagrindiniais klausimais

i)   Agentūros tikslai

Parlamentas pasiūlė, kad agentūra teiktų valstybėms narėms ir Komisijai reikiamą aukštos kompetencijos techninę ir mokslinę pagalbą, siekdama padėti joms tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus, kad būtų užtikrinta aukšto, vienodo ir efektyvaus lygio sauga ir saugumas jūroje, naudojami jų turimi pagalbos pajėgumai, užkirstas kelias taršai iš laivų, įskaitant iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių, ir reaguojama į ją bei kuriama Europos jūrų transporto erdvė be kliūčių (29 pakeitimas). Šie tikslai yra svarbiausios agentūros užduotys ir jų turi būti siekiama pirmiausia (30 pakeitimas).

Taryba palankiai vertina Parlamento siūlomų agentūros tikslų aiškų apibūdinimą ir prioriteto suteikimą uždaviniams. Iš esmės abiem pakeitimais siekiama to paties, kaip ir Tarybos bendro požiūrio tekstu. Be to, Taryba supranta, kad tam tikrais atvejais būtų naudinga nustatyti, kad bendras agentūros veiklos tikslas yra palankesnių sąlygų Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimui sudarymas.

Tačiau Taryba nenori pritarti agentūros uždavinių išplėtimui, kad jie apimtų taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevenciją (žr. 2 punkto ii papunkčio c papunktį), todėl ta Parlamento pakeitimo dalis neįtraukta į Tarybos poziciją. Be to, Tarybai taip pat svarbu, kad būtų aiškiau nustatyti uždavinių prioritetai, todėl jos pozicijoje išskiriami pagrindiniai uždaviniai ir pagalbiniai uždaviniai.

ii)   Agentūros uždaviniai

Parlamentas pasiūlė keletą naujų agentūros uždavinių; svarbiausieji susiję su jūrininkų rengimu, kova su neteisėta laivybos veikla bei piratavimu ir taršos iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių prevencija.

a)   Jūrininkų rengimas

Pirminiame Komisijos pasiūlyme nebuvo numatyti konkretūs EMSA uždaviniai jūrininkų rengimo srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba nepadarė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Tačiau Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, kuriais siekiama, kad agentūra būtų susijusi su jūrininku rengimu:

| — | agentūra turėtų padėti Komisijai rengti ir įgyvendinti politiką, kuria didinama Europos jūrininkų rengimo kokybė, taip pat propaguoti jūrininko profesiją (35 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

agentūra turėtų padėti Komisijai rengti ir įgyvendinti politiką, kuria didinama Europos jūrininkų rengimo kokybė, taip pat propaguoti jūrininko profesiją (35 pakeitimas);

| — | agentūra turėtų dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad rinktų ir analizuotų duomenis apie jūrininkų kvalifikaciją ir užimtumą, kad būtų galima pasidalinti geriausios jūrininkų rengimo praktikos pavyzdžiais Europos lygiu (41 pakeitimas), koordinuotų mokymo įstaigų programas, kad būtų užtikrintas jų nuoseklumas (42 pakeitimas) ir padėtų sukurti jūrininkų rengimo įstaigų mainus, panašius į programos „Erasmus“(43 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

agentūra turėtų dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad rinktų ir analizuotų duomenis apie jūrininkų kvalifikaciją ir užimtumą, kad būtų galima pasidalinti geriausios jūrininkų rengimo praktikos pavyzdžiais Europos lygiu (41 pakeitimas), koordinuotų mokymo įstaigų programas, kad būtų užtikrintas jų nuoseklumas (42 pakeitimas) ir padėtų sukurti jūrininkų rengimo įstaigų mainus, panašius į programos „Erasmus“(43 pakeitimas);

| — | turėtų būti įrašyta atitinkama konstatuojamoji dalis, nagrinėjanti pirmiau nurodytus uždavinius (20 pakeitimas). |
| --- | --- |

—

turėtų būti įrašyta atitinkama konstatuojamoji dalis, nagrinėjanti pirmiau nurodytus uždavinius (20 pakeitimas).

Taryba gali sutikti su Parlamentu dėl to, kad EMSA galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį su jūrininkų rengimu susijusiais klausimais, tačiau tai neturėtų būti jos pagrindinių uždavinių dalimi, išskyrus atvejus, kai tai susiję su statistika, ir ji turėtų visapusiškai pripažinti valstybių narių atsakomybę už profesinio mokymo turinį ir organizavimą (SESV 166 straipsnis). Tai Tarybos pozicijoje atspindėta taip:

| — | vienas iš pagrindinių uždavinių – agentūra turi sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui renkant ir analizuojant duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal Direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (6) (2 straipsnio 4 dalies e punktas); |
| --- | --- |

—

vienas iš pagrindinių uždavinių – agentūra turi sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui renkant ir analizuojant duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal Direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (6) (2 straipsnio 4 dalies e punktas);

| — | vienas iš pagalbinių uždavinių – agentūra turi atitinkamais atvejais padėti Komisijai ir valstybėms narėms sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, susijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi SESV 166 straipsnio (2a straipsnio 3 dalies c punktas). Ši nuostata papildomai paaiškinama 31 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

vienas iš pagalbinių uždavinių – agentūra turi atitinkamais atvejais padėti Komisijai ir valstybėms narėms sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, susijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi SESV 166 straipsnio (2a straipsnio 3 dalies c punktas). Ši nuostata papildomai paaiškinama 31 konstatuojamojoje dalyje.

b)   Piratavimas

Kaip ir jūrininkų rengimo atveju Komisija nebuvo numačiusi jokio EMSA vaidmens, susijusio su kova su piratavimu ar kitais neteisėtais veiksmais jūrų transporto srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba nepadarė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Tačiau Parlamento nuomone, kova su piratavimu ir neteisėta laivybos veikla turėtų būti vienu iš pagrindinių agentūros uždavinių. Šiuo tikslu Parlamentas padarė tris pakeitimus:

| — | kaupdama duomenis ir vykdydama jų stebėseną, agentūra turėtų taip pat rinkti esminę informaciją, pvz., apie piratavimą (21 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

kaupdama duomenis ir vykdydama jų stebėseną, agentūra turėtų taip pat rinkti esminę informaciją, pvz., apie piratavimą (21 pakeitimas);

| — | agentūra turėtų perduoti ES jūrų pajėgų operacijai „Atalanta“ išsamią informaciją apie laivų su ES vėliavomis, plaukiančių per tam tikras pavojingas zonas, padėtį (22 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

agentūra turėtų perduoti ES jūrų pajėgų operacijai „Atalanta“ išsamią informaciją apie laivų su ES vėliavomis, plaukiančių per tam tikras pavojingas zonas, padėtį (22 pakeitimas);

| — | agentūra turėtų remti Komisijos ir valstybių narių veiksmus kovoje su neteisėta laivybos veikla ir piratavimu (45 pakeitimas). |
| --- | --- |

—

agentūra turėtų remti Komisijos ir valstybių narių veiksmus kovoje su neteisėta laivybos veikla ir piratavimu (45 pakeitimas).

Taryba gerai žino apie didėjančią piratavimo ir kitų neteisėtų veiksmų jūrų transporto srityje grėsmę; agentūra iš tiesų turi tam tikrų duomenų, kurie galėtų būti naudingi šiuo atžvilgiu. Tarybos pozicijoje tai atspindėta, nustatant, kad vienas iš agentūros pagrindinių uždavinių yra teikti atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones. Pažymėtina, kad tokie duomenys turėtų būti teikiami tik gavus prašymą ir nepažeidžiant nacionalinės ir Sąjungos teisės, laikantis taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikant administracines procedūras, kurias turi nustatyti agentūros administracinė valdyba arba tam tikrais atvejais pagal Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (7), įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė (2 straipsnio 4 dalies b punktas). Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys taip pat bus teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą (2 straipsnio 4 dalies b punkto paskutinis sakinys). Tarybos manymu, ypač svarbu vartoti terminą „tyčiniai neteisėti veiksmai“: jis yra plačiai vartojamas ir apibrėžtas Sąjungos ir tarptautinėje teisėje. Be to, Tarybos pozicijoje daroma konkreti nuoroda į duomenų apsaugą ir todėl padaroma kai kurių 4 straipsnio pakeitimų dėl saugaus konfidencialios informacijos tvarkymo ir apdorojimo, apie kuriuos nei Komisija, nei Parlamentas neužsiminė.

Galiausiai, 32 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškinamos pirmiau nurodytos nuostatos.

c)   Tarša iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių

Komisijos pirminiame pasiūlyme EMSA suteikiamas ribotas vaidmuo jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugos tyrimo srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba tai nustatė kaip pagalbinį uždavinį, kuris apima pagalbą Komisijai nagrinėjant Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Taryba apibrėžė, kad EMSA neturėtų vykdyti tikrinimo veiklos ar bet kurios kitos veiklos, kuri yra konkrečiai susijusi su mineralinių išteklių tyrinėjimu arba eksploatavimu.

Parlamentas, kita vertus, priėmė daug pakeitimų, susijusių su taršos prevencija. Visų pirma jis pasiūlė:

| — | išbraukti žodžius „iš laivų“ pasiūlymo nuorodose į taršos prevenciją (29, 30, 71 ir 73 pakeitimai); |
| --- | --- |

—

išbraukti žodžius „iš laivų“ pasiūlymo nuorodose į taršos prevenciją (29, 30, 71 ir 73 pakeitimai);

| — | išbraukti žodį „judriųjų“ nuorodose į jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių saugos tyrimą (14 ir 33 pakeitimai); |
| --- | --- |

—

išbraukti žodį „judriųjų“ nuorodose į jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių saugos tyrimą (14 ir 33 pakeitimai);

| — | nurodyti agentūros patirties vertingumą siekiant parengti gaires dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos licencijų išdavimo (24 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

nurodyti agentūros patirties vertingumą siekiant parengti gaires dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos licencijų išdavimo (24 pakeitimas);

| — | nustatyti EMSA tikslą – užkirsti kelią jūrų taršai, įskaitant iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių, ir reaguoti į ją (29 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

nustatyti EMSA tikslą – užkirsti kelią jūrų taršai, įskaitant iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių, ir reaguoti į ją (29 pakeitimas);

| — | nustatyti, kad EMSA teiktų pagalbą, susijusią su licencijų dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos išdavimu (37 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

nustatyti, kad EMSA teiktų pagalbą, susijusią su licencijų dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos išdavimu (37 pakeitimas);

| — | nustatyti, kad agentūra padėtų valstybėms narėms vykdant su jūros įrenginiais (pakrantėse ar atviroje jūroje) susijusius avarijų, įskaitant dujų ir naftos įrenginių avarijas, tyrimus (47 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

nustatyti, kad agentūra padėtų valstybėms narėms vykdant su jūros įrenginiais (pakrantėse ar atviroje jūroje) susijusius avarijų, įskaitant dujų ir naftos įrenginių avarijas, tyrimus (47 pakeitimas);

| — | nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių klausimu vertinant valstybių narių procedūras, susijusias su avarijų padarinių šalinimo planais ir avarine parengtimi (49 pakeitimas); |
| --- | --- |

—

nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių klausimu vertinant valstybių narių procedūras, susijusias su avarijų padarinių šalinimo planais ir avarine parengtimi (49 pakeitimas);

| — | nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui užtikrinant nepriklausomą trečios šalies atliekamą jūrų sektoriaus aspektų, susijusių su sauga, prevencija, aplinkosauga ir planais nenumatytiems atvejams, priežiūrą (50 pakeitimas). |
| --- | --- |

—

nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui užtikrinant nepriklausomą trečios šalies atliekamą jūrų sektoriaus aspektų, susijusių su sauga, prevencija, aplinkosauga ir planais nenumatytiems atvejams, priežiūrą (50 pakeitimas).

Kaip siūlo Komisija, Taryba mano, kad yra įgyvendinama ir tikslinga EMSA nustatyti tam tikrą vaidmenį reagavimo į jūrų taršą iš jūroje esančių įrenginių srityje. Agentūra turi reagavimo pajėgumų atlikti valymo operacijas išsiliejus naftai, nepriklausomai nuo to, ar taršos šaltinis yra laivas ar jūroje esantis įrenginys. Be to, ji taip pat turi reikiamos kompetencijos taršos kitomis pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje, kad padėtų nuo tokios taršos nukentėjusioms valstybėms. Tačiau, Tarybos nuomone, agentūrai suteikti didesnį vaidmenį taršos iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių yra per anksti. Kaip nurodyta pirmiau, EMSA daugiausiai dėmesio turėtų skirti sritims, kuriose agentūra turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Todėl į Tarybos poziciją neįtraukti Parlamento pakeitimai šiuo klausimu.

Vis dėlto kai kurie Parlamentui susirūpinimą keliantys klausimai nagrinėjami Tarybos pozicijoje. Visų pirma Taryba pateikia naują, platesnę jūrų taršos sampratą: apimama ne tik nafta, bet ir kitos pavojingos ir kenksmingos medžiagos (3 konstatuojamoji dalis). Agentūros pagrindiniai uždaviniai apims naudojimąsi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet) stebint jūros taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių mastą ir poveikį aplinkai (2 straipsnio 4 dalies g punktas ir 22 konstatuojamoji dalis); tai taip pat atitinka Parlamento 15 ir 48 pakeitimus. Agentūra galėtų tam tikrais atvejais padėti Komisijai nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai (kaip pagalbinis uždavinys) (2a straipsnio 2 dalies e punktas).

Galiausiai, rengiant pažangos ataskaitą, Komisijos prašoma išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones (44 konstatuojamoji dalis).

d)   Kiti nauji agentūrai pavesti uždaviniai

Taryba atsižvelgė į Parlamento 38 pakeitimą, kurį nežymiai pataisė: nustatė agentūrai uždavinį valstybės narės prašymu suteikti atitinkamą informaciją, surinktą EMSA atliekamų pripažintų organizacijų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal Direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (8) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms (2 straipsnio 3 dalies c punktas). Tarybos manymu, toks agentūros keitimasis informacija galėtų būti vertingas prašančiajai valstybei narei.

Parlamentas pateikė keletą pakeitimų dėl Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimo ir glaudžiai susijusių klausimų, pavyzdžiui, „e. jūrų sistemos“ ir projekto „Mėlynoji juosta“ (12, 16, 17, 19, 27, 29 ir 33 pakeitimai).

Parlamentas pasiūlė, kad agentūra padėtų Komisijai rengti ir įgyvendinti projektą „Mėlynoji juosta“ (16, 17 ir 33 pakeitimai). Taryba jau buvo įtraukusi panašią nuostatą į savo bendrą požiūrį, tačiau tai turėtų būti pagalbinis uždavinys. Tad „Mėlynosios juostos“ koncepcija įtraukta tarp pagalbinių uždavinių 2a straipsnio 3 dalies a punkte, kaip politika ir projektas, kuriuo remiamas Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimas.

Be to, kad Europos jūrų transporto erdvė be kliūčių yra įtraukta į agentūros tikslus (1 straipsnio 3 dalis), ji taip pat minima Tarybos pozicijos 2a straipsnio 3 dalies a punkte ir 15, 17, 28 bei 45 konstatuojamosiose dalyse. Tarybos nuomone, viena iš ypač svarbių šios erdvės be kliūčių sukūrimo priemonių yra Direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (9), todėl vykdydama vieną iš pagrindinių uždavinių agentūra sudarys palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos tarpusavio bendradarbiavimui sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą (2 straipsnio 4 dalies i punktas). Ji taip pat rems valstybes nares įgyvendinant tą direktyvą (15 konstatuojamoji dalis).

Skirtingai nuo Komisijos pasiūlymo ir Tarybos bendro požiūrio, Parlamentas pasiūlė nustatyti, kad agentūra nevykdytų uždavinių, susijusių su vidaus vandens keliais. Tačiau Taryba laikosi nuomonės, kad būtų naudinga agentūrai nustatyti ribotus, gerai apibrėžtus pagalbinius uždavinius teikiant susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves (2a straipsnio 2 dalies f punktas ir 25 konstatuojamoji dalis) ir nagrinėjant galimybę dalytis informacija tarp Upių laivybos informacijos paslaugų sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų (2a straipsnio 3 dalies b punktas ir 26 konstatuojamoji dalis). Todėl į Tarybos poziciją neįtraukta ši Parlamento 33 pakeitimo dalis.

iii)   Agentūros valdymo struktūra

Vienas iš pagrindinių Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas EMSA reglamentas, tikslų yra patikslinti agentūros valdymo struktūrą.

Taryba iš esmės remia Komisijos pasiūlymo tikslą, visų pirma patikslinti valdymo struktūrą pagal 2008 m. birželio mėn. atlikto išorės vertinimo rezultatus ir rekomendacijas. Tačiau Taryba negali pritarti visiems Komisijos pasiūlymo aspektams šiuo klausimu. Be to, Parlamentas padarė daug pakeitimų.

Pagrindiniai institucijų nuomonių skirtumai susiję su sprendimų priėmimo procedūra dėl vizitų į valstybes nares ir patikrinimų trečiosiose šalyse, nuostatų dėl lyčių pusiausvyros, tam tikrų nuostatų, susijusių su administracinės valdybos nariais (dėl interesų konflikto ir kadencijos trukmės) ir vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūra bei kadencijos trukme.

a)   Vizitai ir patikrinimai

Komisija pasiūlė, kad tikrinimų politika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, o ne administracinės valdybos sprendimu, kaip yra dabar. Šiuo klausimu Parlamentas pateikė pakeitimų, kuriais siekiama, kad dėl tikrinimų politikos sprendimai būtų priimami deleguotaisiais aktais (25, 26, 55, 81, 82 ir 83 pakeitimai).

Tarybos nuomone, nei vienas iš šių variantų nėra tinkamas. Dabartinė sistema veikia gerai, o administracinė valdyba yra organas, geriausiai tinkantis priimti sprendimus dėl vizitų metodikos. Nepaisant to, Taryba pateikė papildomą apsaugos priemonę tam atvejui, jei Komisija nesutiktų su administracinės valdybos nustatyta metodika. Tokiu atveju valdyba turi iš naujo ją išnagrinėti ir po antrojo svarstymo ją patvirtinti, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai (3 straipsnis kartu su 10 straipsnio 2 dalies g punktu ir 39 konstatuojamoji dalis).

Kalbant apie kitus Parlamento pasiūlytus pakeitimus šiuo atžvilgiu, Taryba nemano, kad tikslinga įtraukti agentūrą į poveikio aplinkai vertinimo peržiūros procesą ir kad ji vykdytų tikrinimus valstybėse narėse Komisijos prašymu (54 pakeitimas). Kalbant apie 56 pakeitimą, Taryba sutinka, kad taikomų priemonių ekonominis efektyvumas yra svarbus bendrų išvadų dėl vizitų ar patikrinimų ciklo aspektas, tačiau nemano, kad yra būtina įtraukti taisykles, pagal kurias ataskaitos apie vizitus būtų viešinamos, nes taisyklės dėl visuomenės informavimo yra kitoje reglamento dalyje (žr. dabartinio reglamento 4 straipsnio 2 dalį).

b)   Lyčių pusiausvyra

Komisijos pasiūlyme nebuvo konkrečių nuostatų, susijusių su lyčių pusiausvyra. Savo bendrame požiūryje Taryba, nurodydama vykdomąjį direktorių, rūpestingai vartojo lyčių požiūriu neutralią kalbą (kaip yra dabar galiojančiame reglamente). Tačiau Parlamentas pateikė kelis pakeitimus, kuriais siekiama užtikrinti subalansuotą lyčių atstovavimą administracinėje valdyboje ir renkant pirmininką, pirmininko pavaduotoją bei trečiųjų šalių atstovus (8, 88 ir 90 pakeitimai).

Taryba, žinoma, pritaria lyčių pusiausvyros principui. Tačiau praktiškai gali būti sudėtinga užtikrinti visišką lyčių pusiausvyrą administracinėje valdyboje, visų pirma mažesnėse jūrų administracijose. Kalbant apie trečiųjų šalių atstovus, Sąjunga negali nustatyti tokių atstovų skyrimo taisyklių.

Tačiau Taryba į 11 straipsnio 1 dalį įtraukė nuostatą, kuria siekiama, kad valstybės narės ir Komisija stengtųsi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra. Be to, 9 konstatuojamojoje dalyje yra rekomendacija, kad skiriant administracinės valdybos narius, renkant jos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant agentūros departamentų vadovus, derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą.

c)   Su administracinės valdybos nariais susijusios nuostatos

Komisija nepasiūlė jokių konkrečių taisyklių dėl galimų administracinės valdybos narių interesų konfliktų ir jokių pakeitimų dėl jų dabartinės kadencijos (penkeri metai, atnaujinama vieną kartą). Savo bendrame požiūryje Taryba nepasiūlė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Parlamentas pasiūlė įtraukti konkrečią nuostatą dėl interesų konflikto, pagal kurią valdybos nariai būtų įpareigoti pasirašyti rašytinį pareiškimą, kuriame būtų nurodyti bet kokie tiesioginiai ar netiesioginiai interesai, kurie galėtų būti laikomi turinčiais įtakos tų narių nepriklausomumui. Jie taip pat turėtų susilaikyti nuo balsavimo šiais klausimais (62 pakeitimas). Parlamentas taip pat pasiūlė sutrumpinti vieną kartą atnaujinamą kadenciją iki ketverių metų (63 pakeitimas).

Dabartiniame reglamente jau yra nuostata dėl tų valdybos narių, kurie skiriami iš suinteresuotų sektorių dėl savo kaip profesionalų sugebėjimų, interesų konflikto (13 straipsnio 4 dalis). Todėl Taryba mano, kad tinkamiau ir paprasčiau yra iš dalies pakeisti šią nuostatą, kad ji būtų taikoma visiems valdybos nariams.

Kalbant apie valdybos narių kadenciją, Tarybos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija kadencija sutrumpinama iki ketverių metų, tačiau nustatoma, kad ją galima pratęsti daugiau nei vieną kartą, siekiant atsižvelgti į bet kokius sunkumus, su kuriais gali susidurti tam tikros jūrų administracijos ieškodamos tinkamų kandidatų (11 straipsnio 3 dalis).

d)   Vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūra

Šiuo metu vykdomąjį direktorių skiria administracinė valdyba, o Komisija turi teisę siūlyti kandidatus.

Komisija pasiūlė nustatyti, kad ji turėtų išimtinę teisę siūlyti kandidatus. Vykdomasis direktorius būtų skiriamas penkerių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta ne ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui. Be to, prieš skyrimą atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

Savo bendrame požiūryje Taryba pritarė pasiūlytai kadencijos trukmei (penkeri + treji metai). Tačiau Taryba mano, kad kadencija turėtų būti pratęsiama tik vieną kartą. Be to, Taryba nesutiko su Komisija dėl to, kad prieš skiriant atrinktą kandidatą, procese dalyvautų Parlamento komitetas. Galiausiai, Taryba galėtų pritarti išimtinei Komisijos teisei siūlyti kandidatus, tačiau nustatė keletą apsaugos priemonių, kad būtų užtikrinta atvira, sąžininga ir skaidri atrankos procedūra. Šios priemonės yra įpareigoti Komisiją pasiūlyti bent tris kandidatus (16 straipsnio 1 dalis) ir vieną iš valdybos narių paskirti stebėtoju, kuris stebėtų Komisijos atrankos procedūrą (10 straipsnio 2 dalies m punktas). 42 konstatuojamoje dalyje pateikta tolesnė informacija dėl šių nuostatų aiškinimo, bet kita ko, nuoroda į asmens duomenų apsaugą.

Parlamentas iš dalies pakeitė Komisijos pasiūlymą: pailgino galimą kadencijos pratęsimo laikotarpį iki penkerių metų (72 pakeitimas). Be to, jis pasiūlė, kad Parlamento komitetas labiau dalyvautų atrankos procedūroje – pateiktų nuomonę apie atrinktą kandidatą, į kurią turėtų būti atsižvelgta prieš skyrimą (71 pakeitimas) ir pakartotinį skyrimą (72 pakeitimas).

Per pirmąjį svarstymą Tarybos priimtoje pozicijoje nustatytas galimas kadencijos pratęsimo laikotarpis yra ne daugiau kaip ketveri metai. Joje taip pat Parlamentui suteikiama teisė pakviesti atrinktą kandidatą pasikeisti nuomonėmis. Tačiau Taryba nemano, kad Parlamento ar Tarybos dalyvavimas atrankos procedūroje yra tikslingas; tai turėtų būti Komisijos ir agentūros valdybos narių prerogatyva.

3.   Kiti Europos Parlamento priimti pakeitimai

Tarybos pozicija dėl kitų pirmiau neminėtų Parlamento padarytų pakeitimų išdėstyta toliau.

| — | Nuoroda į naftos tanklaivių „Erika“ ir „Prestige“ avarijas (1 ir 2 pakeitimai): Tarybos pozicijoje, 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse, pateikiama šiek tiek performuluota šių pakeitimų redakcija. |
| --- | --- |

—

Nuoroda į naftos tanklaivių „Erika“ ir „Prestige“ avarijas (1 ir 2 pakeitimai): Tarybos pozicijoje, 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse, pateikiama šiek tiek performuluota šių pakeitimų redakcija.

| — | Pakeitimų, susijusių su agentūros kompetencijos sritimis, paminėjimas rekomendacijose dėl išorės vertinimo (3 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 4 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Pakeitimų, susijusių su agentūros kompetencijos sritimis, paminėjimas rekomendacijose dėl išorės vertinimo (3 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 4 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Nuoroda į tai, kad pagrindinį dėmesį reikia skirti prioritetiniams uždaviniams, į Sąjungos biudžeto suvaržymus ir į tai, kad reikia vengti dubliavimosi, siekiant pagrįsti agentūros naujus uždavinius (4 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Nuoroda į tai, kad pagrindinį dėmesį reikia skirti prioritetiniams uždaviniams, į Sąjungos biudžeto suvaržymus ir į tai, kad reikia vengti dubliavimosi, siekiant pagrįsti agentūros naujus uždavinius (4 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Agentūros darbuotojų perskirstymas turėtų būti koordinuojamas su valstybių narių agentūromis (5 pakeitimas), o agentūros naujiems uždaviniams atlikti reikia daugiau išteklių (7 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šių dviejų pakeitimų nėra. |
| --- | --- |

—

Agentūros darbuotojų perskirstymas turėtų būti koordinuojamas su valstybių narių agentūromis (5 pakeitimas), o agentūros naujiems uždaviniams atlikti reikia daugiau išteklių (7 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šių dviejų pakeitimų nėra.

| — | Tam tikri uždaviniai gali būti daug efektyviau vykdomi Europos lygiu (6 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 7 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Tam tikri uždaviniai gali būti daug efektyviau vykdomi Europos lygiu (6 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 7 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Agentūra turėtų propaguoti Sąjungos jūrų saugumo politiką, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis mokslo ir technikos srityse (9 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 12 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Agentūra turėtų propaguoti Sąjungos jūrų saugumo politiką, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis mokslo ir technikos srityse (9 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 12 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Agentūra turėtų pasitelkti papildomas, ekonomiškai veiksmingas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti reagavimą į jūrų taršą, be kita ko, į bet kokią taršą iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių (10 pakeitimas): šio pakeitimo esmė atspindėta 21 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Agentūra turėtų pasitelkti papildomas, ekonomiškai veiksmingas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti reagavimą į jūrų taršą, be kita ko, į bet kokią taršą iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių (10 pakeitimas): šio pakeitimo esmė atspindėta 21 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Agentūros uždaviniai turėtų būti aiškiai bei tiksliai apibrėžti ir turėtų būti vengiama dubliavimosi (11 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 6 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

—

Agentūros uždaviniai turėtų būti aiškiai bei tiksliai apibrėžti ir turėtų būti vengiama dubliavimosi (11 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 6 konstatuojamąją dalį.

| — | Nuoroda į vykdymo užtikrinimo ir sankcijų pagal Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (10) veiksmingumą (13 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 19 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos pateikti informacijos apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

—

Nuoroda į vykdymo užtikrinimo ir sankcijų pagal Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (10) veiksmingumą (13 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 19 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos pateikti informacijos apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą.

| — | Siekiant prisidėti prie bendros Europos jūrų erdvės kūrimo, turėtų būti kuriamos valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, sinergijos (18 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 30 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos parengti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimo ir jų bendradarbiavimo stiprinimo galimybių studiją, laikantis griežtų sąlygų. |
| --- | --- |

—

Siekiant prisidėti prie bendros Europos jūrų erdvės kūrimo, turėtų būti kuriamos valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, sinergijos (18 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 30 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos parengti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimo ir jų bendradarbiavimo stiprinimo galimybių studiją, laikantis griežtų sąlygų.

| — | Agentūra ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacija turėtų glaudžiai bendradarbiauti (23 pakeitimas): Tarybos pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą, be kita ko, dėl glaudaus bendradarbiavimo siekiant maksimaliai padidinti efektyvumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis). |
| --- | --- |

—

Agentūra ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacija turėtų glaudžiai bendradarbiauti (23 pakeitimas): Tarybos pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą, be kita ko, dėl glaudaus bendradarbiavimo siekiant maksimaliai padidinti efektyvumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis).

| — | Nuoroda į finansinį reglamentą (28 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 46 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

Nuoroda į finansinį reglamentą (28 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 46 konstatuojamojoje dalyje.

| — | Techninės pagalbos, susijusios su uostų apsauga, teikimas Komisijai (31 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. |
| --- | --- |

—

Techninės pagalbos, susijusios su uostų apsauga, teikimas Komisijai (31 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

| — | Pagalba Komisijai atnaujinant ir rengiant nuostatas, būtinas siekiant dalyvauti tam tikrų tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe (32 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tarybos nuomone, agentūros vaidmuo sudarant palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui šioje srityje turėtų apsiriboti technine pagalba (2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 34 bei 35 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

—

Pagalba Komisijai atnaujinant ir rengiant nuostatas, būtinas siekiant dalyvauti tam tikrų tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe (32 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tarybos nuomone, agentūros vaidmuo sudarant palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui šioje srityje turėtų apsiriboti technine pagalba (2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 34 bei 35 konstatuojamosios dalys).

| — | Keitimasis informacija su Komisija apie atitinkamą kitų sričių politiką atsižvelgiant į agentūros kompetencijos sritis ir patirtį (34 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tačiau praktiškai šis pakeitimas atspindėtas 2 straipsnio 2 dalies d punkte, bet apibūdintas tiksliau. |
| --- | --- |

—

Keitimasis informacija su Komisija apie atitinkamą kitų sričių politiką atsižvelgiant į agentūros kompetencijos sritis ir patirtį (34 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tačiau praktiškai šis pakeitimas atspindėtas 2 straipsnio 2 dalies d punkte, bet apibūdintas tiksliau.

| — | Mokslinių tyrimų projektų analizė (36 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 2 straipsnio 2 dalies c punktą. |
| --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų projektų analizė (36 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 2 straipsnio 2 dalies c punktą.

| — | Pagalba Komisijai vykdant tam tikrus uždavinius, minimus Reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (11) (39 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. |
| --- | --- |

—

Pagalba Komisijai vykdant tam tikrus uždavinius, minimus Reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (11) (39 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

| — | Remti reagavimo į taršą veiksmus suteikiant tinkamų techninių išteklių (40 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją, tačiau pateikta tikslesnė formuluotė (2 straipsnio 3 dalies d punktas). |
| --- | --- |

—

Remti reagavimo į taršą veiksmus suteikiant tinkamų techninių išteklių (40 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją, tačiau pateikta tikslesnė formuluotė (2 straipsnio 3 dalies d punktas).

| — | Techninės patirties laivų statybos srityje arba kitoje atitinkamoje veikloje, susijusioje su jūrų transportu, perteikimas siekiant plėtoti ekologinių technologijų naudojimą ir užtikrinti aukštą saugumo lygį (44 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 24 konstatuojamojoje dalyje minimas labiau aplinką tausojantis jūrų transportas apskritai. |
| --- | --- |

—

Techninės patirties laivų statybos srityje arba kitoje atitinkamoje veikloje, susijusioje su jūrų transportu, perteikimas siekiant plėtoti ekologinių technologijų naudojimą ir užtikrinti aukštą saugumo lygį (44 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 24 konstatuojamojoje dalyje minimas labiau aplinką tausojantis jūrų transportas apskritai.

| — | Makroregioninės Sąjungos politikos vystymas ir įgyvendinimas (46 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. |
| --- | --- |

—

Makroregioninės Sąjungos politikos vystymas ir įgyvendinimas (46 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

| — | Teikiant statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, sudaryti sąlygas Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti taikomų priemonių ekonominį efektyvumą (51 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 2 straipsnio 4 dalies d punkte. |
| --- | --- |

—

Teikiant statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, sudaryti sąlygas Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti taikomų priemonių ekonominį efektyvumą (51 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 2 straipsnio 4 dalies d punkte.

| — | Metinė incidentų jūroje apžvalga (91 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją (2 straipsnio 4 dalies c punktas dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo). |
| --- | --- |

—

Metinė incidentų jūroje apžvalga (91 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją (2 straipsnio 4 dalies c punktas dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo).

| — | Jei ir kai taikytina, techninė pagalba Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms (53 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 2 straipsnio 5 dalies formuluotė yra labai panaši į tai, ką pasiūlė Parlamentas. |
| --- | --- |

—

Jei ir kai taikytina, techninė pagalba Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms (53 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 2 straipsnio 5 dalies formuluotė yra labai panaši į tai, ką pasiūlė Parlamentas.

| — | Tolesnės sąlygos regioninių centrų įkūrimui (57 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

—

Tolesnės sąlygos regioninių centrų įkūrimui (57 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 straipsnio 3 dalyje.

| — | Keli pakeitimai, kuriais biudžeto procedūros pritaikomos prie atitinkamų teisės aktų pakeitimų (58, 60 ir 68 pakeitimų pirma dalis; 70, 74, 75 ir 76 pakeitimai): Tarybos pozicijoje yra visi šie pakeitimai. |
| --- | --- |

—

Keli pakeitimai, kuriais biudžeto procedūros pritaikomos prie atitinkamų teisės aktų pakeitimų (58, 60 ir 68 pakeitimų pirma dalis; 70, 74, 75 ir 76 pakeitimai): Tarybos pozicijoje yra visi šie pakeitimai.

| — | Parlamento nuomonės paisymas agentūros valdybai priimant daugiametę strategiją (59 pakeitimas), konsultavimasis su kompetentingu Parlamento komitetu, kai vykdomasis direktorius rengia daugiametę strategiją (66 pakeitimas) ir daugiametį personalo politikos planą (67 pakeitimas), ir pasikeitimas nuomonėmis su kompetentingu Parlamento komitetu apie metinę darbo programą (68 pakeitimo antra dalis): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra, tačiau konkrečiai nurodoma, kad reikia atsižvelgti į Komisijos raštu pateiktą nuomonę (10 straipsnio 2 dalies ca punktas) ar konsultuotis su Komisija dėl tų dokumentų (15 straipsnio 2 dalies a ir aa punktai). Be to, vykdomasis direktorius turi teikti ataskaitas Parlamentui ir Tarybai, visų pirma apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu (15 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

—

Parlamento nuomonės paisymas agentūros valdybai priimant daugiametę strategiją (59 pakeitimas), konsultavimasis su kompetentingu Parlamento komitetu, kai vykdomasis direktorius rengia daugiametę strategiją (66 pakeitimas) ir daugiametį personalo politikos planą (67 pakeitimas), ir pasikeitimas nuomonėmis su kompetentingu Parlamento komitetu apie metinę darbo programą (68 pakeitimo antra dalis): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra, tačiau konkrečiai nurodoma, kad reikia atsižvelgti į Komisijos raštu pateiktą nuomonę (10 straipsnio 2 dalies ca punktas) ar konsultuotis su Komisija dėl tų dokumentų (15 straipsnio 2 dalies a ir aa punktai). Be to, vykdomasis direktorius turi teikti ataskaitas Parlamentui ir Tarybai, visų pirma apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu (15 straipsnio 3 dalis).

| — | Kompetencijos ir patirties, kurią turi turėti valdybos nariai, nurodymas (61 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau yra supaprastintas tekstas, kuriame daroma bendra nuoroda į kompetenciją ir patirtį 1 straipsnyje minimose srityse, t. y. agentūros tikslai. |
| --- | --- |

—

Kompetencijos ir patirties, kurią turi turėti valdybos nariai, nurodymas (61 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau yra supaprastintas tekstas, kuriame daroma bendra nuoroda į kompetenciją ir patirtį 1 straipsnyje minimose srityse, t. y. agentūros tikslai.

| — | Nuostatos dėl Komisijos balsų dalies administracinėje valdyboje (64 ir 65 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra. |
| --- | --- |

—

Nuostatos dėl Komisijos balsų dalies administracinėje valdyboje (64 ir 65 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra.

| — | Aspektai, kurie turi būti įtraukti į agentūros išorės vertinimą (77 ir 78 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šie pakeitimai su nedideliais jų pataisymais pateikti 22 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

Aspektai, kurie turi būti įtraukti į agentūros išorės vertinimą (77 ir 78 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šie pakeitimai su nedideliais jų pataisymais pateikti 22 straipsnyje.

| — | Nacionalinės pakrančių apsaugos koordinavimo sistemos galimybių studija (79 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra, tačiau 30 konstatuojamojoje dalyje tokia galimybių studija yra nurodyta. |
| --- | --- |

—

Nacionalinės pakrančių apsaugos koordinavimo sistemos galimybių studija (79 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra, tačiau 30 konstatuojamojoje dalyje tokia galimybių studija yra nurodyta.

| — | Pažangos ataskaita apie veiksmingumo padidėjimą, kurio pasiekta geriau integruojant EMSA ir Paryžiaus susitarimo memorandumo veiklą, ir apie valstybių narių veiksmingumą užtikrinant Direktyvos 2005/35/EB vykdymą (80 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis), o 19 konstatuojamojoje dalyje minima Komisijos ataskaita apie Direktyvos 2005/35/EB vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

Pažangos ataskaita apie veiksmingumo padidėjimą, kurio pasiekta geriau integruojant EMSA ir Paryžiaus susitarimo memorandumo veiklą, ir apie valstybių narių veiksmingumą užtikrinant Direktyvos 2005/35/EB vykdymą (80 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis), o 19 konstatuojamojoje dalyje minima Komisijos ataskaita apie Direktyvos 2005/35/EB vykdymo užtikrinimą.

III.   IŠVADA

Rengdama poziciją po pirmojo svarstymo, Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento poziciją po pirmojo svarstymo. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų jau visiškai, iš dalies arba iš esmės įtraukti į jos poziciją po pirmojo svarstymo.

---

(1)  Dok. 15717/10.

(2)  Dok. 7644/11.

(3)  Dok. 11769/11.

(4)  Dok. T7-0581/2011.

(5)  OL C 107, 2011 4 6, p. 68.

(6)  OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

(7)  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

(8)  OL L 131, 2009 5 28, p. 47.

(9)  OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

(10)  OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

(11)  OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

---

| 16.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 352/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 352/23

---

PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 11/2012

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka

Tarybos priimta 2012 m. spalio 4 d.

(11/2012/ES)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tiesioginės užsienio investicijos įtrauktos į bendrai prekybos politikai priskiriamų sričių sąrašą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 3 straipsnio 1 dalies e punktą Europos Sąjunga turi išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje. Taigi, toje srityje tik Sąjunga gali leisti ir priimti teisiškai privalomus aktus. Valstybės narės pačios tai daryti gali tik Sąjungai jas taip įgaliojus pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tiesioginės užsienio investicijos įtrauktos į bendrai prekybos politikai priskiriamų sričių sąrašą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 3 straipsnio 1 dalies e punktą Europos Sąjunga turi išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje. Taigi, toje srityje tik Sąjunga gali leisti ir priimti teisiškai privalomus aktus. Valstybės narės pačios tai daryti gali tik Sąjungai jas taip įgaliojus pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį;

| (2) | be to, SESV trečiosios dalies IV antraštinės dalies 4 skyriuje nustatytos bendrosios kapitalo judėjimo tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių taisyklės, įskaitant su investicijomis susijusio kapitalo judėjimo taisykles. Toms taisyklėms įtakos gali turėti valstybių narių sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl užsienio investicijų; |
| --- | --- |

(2)

be to, SESV trečiosios dalies IV antraštinės dalies 4 skyriuje nustatytos bendrosios kapitalo judėjimo tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių taisyklės, įskaitant su investicijomis susijusio kapitalo judėjimo taisykles. Toms taisyklėms įtakos gali turėti valstybių narių sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl užsienio investicijų;

| (3) | šiuo reglamentu nedaromas poveikis kompetencijos paskirstymui tarp Sąjungos ir jos valstybių narių pagal SESV; |
| --- | --- |

(3)

šiuo reglamentu nedaromas poveikis kompetencijos paskirstymui tarp Sąjungos ir jos valstybių narių pagal SESV;

| (4) | įsigaliojant Lisabonos sutarčiai valstybėse narėse buvo taikoma daug dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis. SESV nenumatyta aiškių pereinamojo laikotarpio nuostatų, taikomų tokiems susitarimams, kurie dabar priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Be to, kai kuriuose tokiuose susitarimuose gali būti nuostatų, kurios turi įtakos SESV trečiosios dalies IV antraštinės dalies 4 skyriuje nustatytoms bendrosioms kapitalo judėjimo taisyklėms; |
| --- | --- |

(4)

įsigaliojant Lisabonos sutarčiai valstybėse narėse buvo taikoma daug dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis. SESV nenumatyta aiškių pereinamojo laikotarpio nuostatų, taikomų tokiems susitarimams, kurie dabar priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Be to, kai kuriuose tokiuose susitarimuose gali būti nuostatų, kurios turi įtakos SESV trečiosios dalies IV antraštinės dalies 4 skyriuje nustatytoms bendrosioms kapitalo judėjimo taisyklėms;

| (5) | nors dvišaliai investicijų susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę valstybėms narėms ir toliau yra privalomi ir palaipsniui bus pakeičiami Sąjungos susitarimais, susijusiais su tuo pačiu dalyku, tokių susitarimų tolesnio galiojimo sąlygos ir jų santykis su Sąjungos investicijų politika turi būti tinkamai reglamentuojami. Sąjungai naudojantis savo kompetencija tas santykis bus dar labiau išplėtotas; |
| --- | --- |

(5)

nors dvišaliai investicijų susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę valstybėms narėms ir toliau yra privalomi ir palaipsniui bus pakeičiami Sąjungos susitarimais, susijusiais su tuo pačiu dalyku, tokių susitarimų tolesnio galiojimo sąlygos ir jų santykis su Sąjungos investicijų politika turi būti tinkamai reglamentuojami. Sąjungai naudojantis savo kompetencija tas santykis bus dar labiau išplėtotas;

| (6) | dėl Sąjungos investuotojų ir jų investicijų trečiosiose šalyse, taip pat užsienio investuotojus ir investicijas priimančiųjų valstybių narių interesų dvišaliai investicijų susitarimai, kuriuose nustatomos ir užtikrinamos investicijų sąlygos, turėtų toliau galioti ir palaipsniui būti pakeičiami Sąjungos investicijų susitarimais, numatant aukštus investicijų apsaugos standartus; |
| --- | --- |

(6)

dėl Sąjungos investuotojų ir jų investicijų trečiosiose šalyse, taip pat užsienio investuotojus ir investicijas priimančiųjų valstybių narių interesų dvišaliai investicijų susitarimai, kuriuose nustatomos ir užtikrinamos investicijų sąlygos, turėtų toliau galioti ir palaipsniui būti pakeičiami Sąjungos investicijų susitarimais, numatant aukštus investicijų apsaugos standartus;

| (7) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas valstybių narių dvišalių investicijų susitarimų, pasirašytų anksčiau nei 2009 m. gruodžio 1 d., statusas pagal Sąjungos teisę. Tie susitarimai gali toliau galioti arba gali įsigalioti vadovaujantis šiuo reglamentu; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas valstybių narių dvišalių investicijų susitarimų, pasirašytų anksčiau nei 2009 m. gruodžio 1 d., statusas pagal Sąjungos teisę. Tie susitarimai gali toliau galioti arba gali įsigalioti vadovaujantis šiuo reglamentu;

| (8) | šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės įgaliojamos sudaryti ir (arba) palikti toliau galioti dvišalius investicijų susitarimus, pasirašytus laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki ... (2); |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės įgaliojamos sudaryti ir (arba) palikti toliau galioti dvišalius investicijų susitarimus, pasirašytus laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki ... (2);

| (9) | be to, šiame reglamente turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės įgaliojamos iš dalies keisti ar sudaryti dvišalius investicijų susitarimus su trečiosiomis šalimis po ... (2); |
| --- | --- |

(9)

be to, šiame reglamente turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės įgaliojamos iš dalies keisti ar sudaryti dvišalius investicijų susitarimus su trečiosiomis šalimis po ... (2);

| (10) | kai valstybių narių dvišaliai investicijų susitarimai su trečiosiomis šalimis toliau galioja pagal šį reglamentą arba kai buvo suteikti leidimai pradėti derybas ar sudaryti tokius susitarimus, tai neturėtų trukdyti Sąjungai vesti derybų dėl investicijų susitarimų ar tokius susitarimus sudaryti; |
| --- | --- |

(10)

kai valstybių narių dvišaliai investicijų susitarimai su trečiosiomis šalimis toliau galioja pagal šį reglamentą arba kai buvo suteikti leidimai pradėti derybas ar sudaryti tokius susitarimus, tai neturėtų trukdyti Sąjungai vesti derybų dėl investicijų susitarimų ar tokius susitarimus sudaryti;

| (11) | reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudarytuose dvišaliuose investicijų susitarimuose esantiems nesuderinamumams su Sąjungos teise pašalinti, jei jų būtų. Šio reglamento įgyvendinimas nedaro poveikio SESV 258 straipsnio taikymui dėl valstybių narių įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę neįvykdymo; |
| --- | --- |

(11)

reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudarytuose dvišaliuose investicijų susitarimuose esantiems nesuderinamumams su Sąjungos teise pašalinti, jei jų būtų. Šio reglamento įgyvendinimas nedaro poveikio SESV 258 straipsnio taikymui dėl valstybių narių įsipareigojimų pagal Sąjungos teisę neįvykdymo;

| (12) | leidimu iš dalies keisti arba sudaryti šiame reglamente numatytus dvišalius investicijų susitarimus valstybėms narėms visų pirma turėtų būti sudaroma galimybė pašalinti visus jų dvišaliuose investicijų susitarimuose esančius nesuderinamumus su Sąjungos teise, išskyrus šiame reglamente aptariamus nesuderinamumus, kurie atsiranda dėl kompetencijos paskirstymo tarp Sąjungos ir jos valstybių narių; |
| --- | --- |

(12)

leidimu iš dalies keisti arba sudaryti šiame reglamente numatytus dvišalius investicijų susitarimus valstybėms narėms visų pirma turėtų būti sudaroma galimybė pašalinti visus jų dvišaliuose investicijų susitarimuose esančius nesuderinamumus su Sąjungos teise, išskyrus šiame reglamente aptariamus nesuderinamumus, kurie atsiranda dėl kompetencijos paskirstymo tarp Sąjungos ir jos valstybių narių;

| (13) | Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą. Toje ataskaitoje, inter alia, turėtų būti peržiūrėtas poreikis toliau taikyti III skyrių. Jei ataskaitoje rekomenduojama III skyriaus nuostatų nebetaikyti arba jei joje siūloma tas nuostatas iš dalies keisti, prie ataskaitos prireikus gali būti pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

(13)

Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą. Toje ataskaitoje, inter alia, turėtų būti peržiūrėtas poreikis toliau taikyti III skyrių. Jei ataskaitoje rekomenduojama III skyriaus nuostatų nebetaikyti arba jei joje siūloma tas nuostatas iš dalies keisti, prie ataskaitos prireikus gali būti pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| (14) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad visa konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (3); |
| --- | --- |

(14)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad visa konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (3);

| (15) | valstybių narių tarpusavio investicijų susitarimams šis reglamentas neturėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(15)

valstybių narių tarpusavio investicijų susitarimams šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

| (16) | būtina nustatyti tam tikrą tvarką, kuria būtų užtikrinta, kad pagal šį reglamentą toliau galiojantys dvišaliai investicijų susitarimai ir toliau veiktų, įskaitant ginčų sprendimą, kartu atsižvelgiant į išimtinę Sąjungos kompetenciją; |
| --- | --- |

(16)

būtina nustatyti tam tikrą tvarką, kuria būtų užtikrinta, kad pagal šį reglamentą toliau galiojantys dvišaliai investicijų susitarimai ir toliau veiktų, įskaitant ginčų sprendimą, kartu atsižvelgiant į išimtinę Sąjungos kompetenciją;

| (17) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4); |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4);

| (18) | konkrečiai, tie įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai, kadangi pagal 9, 11 ir 12 straipsniuose išdėstytas procedūras valstybės narės įgaliojamos imtis veiksmų išimtinės Sąjungos kompetencijos srityse ir dėl to sprendimai turi būti priimami Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(18)

konkrečiai, tie įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai, kadangi pagal 9, 11 ir 12 straipsniuose išdėstytas procedūras valstybės narės įgaliojamos imtis veiksmų išimtinės Sąjungos kompetencijos srityse ir dėl to sprendimai turi būti priimami Sąjungos lygmeniu;

| (19) | leidimams pagal 9, 11 ir 12 straipsnius suteikti turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, kadangi tie leidimai turi būti suteikiami remiantis šiame reglamente nustatytais aiškiai apibrėžtais kriterijais, |
| --- | --- |

(19)

leidimams pagal 9, 11 ir 12 straipsnius suteikti turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, kadangi tie leidimai turi būti suteikiami remiantis šiame reglamente nustatytais aiškiai apibrėžtais kriterijais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Nedarant poveikio SESV nustatytam kompetencijos pasidalijimui, šiame reglamente nustatomas valstybių narių dvišalių investicijų susitarimų statusas pagal Sąjungos teisę ir nustatomos sąlygos ir tvarka, kurias taikant valstybėms narėms leidžiama iš dalies keisti ar sudaryti dvišalius investicijų susitarimus.

2.   Šiame reglamente vartojamas dvišalio investicijų susitarimo terminas reiškia bet kokį susitarimą su trečiąja šalimi, kuriame yra nuostatų dėl investicijų apsaugos. Šis reglamentas taikomas tik toms dvišalių investicijų susitarimų nuostatoms, kurios yra susijusios su investicijų apsauga.

II   SKYRIUS

GALIOJANČIŲ DVIŠALIŲ INVESTICIJŲ SUSITARIMŲ TOLESNIS GALIOJIMAS

2 straipsnis

Pranešimas Komisijai

Valstybės narės ne vėliau kaip ... (5) arba per 30 dienų nuo jų įstojimo į Sąjungą dienos praneša Komisijai apie visus su trečiosiomis šalimis anksčiau nei 2009 m. gruodžio 1 d. ar anksčiau nei jų įstojimo dieną, pasirenkant vėlesnę datą, pasirašytus dvišalius investicijų susitarimus, kuriuos, jų pageidavimu, pagal šį skyrių norima palikti toliau galioti arba prašoma leisti jiems įsigalioti. Prie pranešimo pridedamos tų dvišalių investicijų susitarimų kopijos. Valstybės narės taip pat praneša Komisijai apie bet kokius vėlesnius tų susitarimų statuso pasikeitimus.

3 straipsnis

Tolesnis galiojimas

Nedarant poveikio kitiems valstybių narių įsipareigojimams pagal Sąjungos teisę, dvišaliai investicijų susitarimai, apie kuriuos buvo pranešta pagal šio reglamento 2 straipsnį, gali toliau galioti arba įsigalioti pagal SESV ir šį reglamentą, kol įsigalios Sąjungos ir tos pačios trečiosios šalies dvišalis investicijų susitarimas.

4 straipsnis

Paskelbimas

1.   Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kas 12 mėnesių skelbia dvišalių investicijų susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, 11 straipsnio 6 dalį arba 12 straipsnio 6 dalį, sąrašą.

2.   Pirmą kartą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų dvišalių investicijų susitarimų sąrašas skelbiamas ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo pranešimų, pateikiamų pagal 2 straipsnį, pateikimo termino.

5 straipsnis

Įvertinimas

Komisija, atsižvelgdama į laipsnišką dvišalių investicijų susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, pakeitimą, gali įvertinti dvišalius investicijų susitarimus, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, vertindama, ar viena ar kelios jų nuostatos yra didelė kliūtis deryboms arba Sąjungos dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymui.

6 straipsnis

Pareiga bendradarbiauti

1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad atsižvelgiant į laipsnišką dvišalių investicijų susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, pakeitimą, dvišalių investicijų susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, nuostatos nebūtų didelė kliūtis deryboms arba Sąjungos dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymui.

2.   Jei Komisija nustato, kad, atsižvelgiant į laipsnišką dvišalių investicijų susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, pakeitimą, viena ar kelios dvišalio investicijų susitarimo, apie kurį pranešta pagal 2 straipsnį, nuostatos yra didelė kliūtis deryboms arba Sąjungos dvišalių investicijų susitarimų sudarymui su trečiosiomis šalimis, Komisija ir atitinkama valstybė narė nedelsdamos pradeda konsultacijas ir bendradarbiauja, siekdamos nustatyti tinkamus veiksmus, kurių reikia imtis klausimui išspręsti. Tos konsultacijos trunka ne ilgiau nei 90 dienų.

3.   Nedarant poveikio 1 daliai, Komisija per 60 dienų nuo konsultacijų pabaigos gali nurodyti tinkamas priemones, kurių atitinkama valstybė narė turi imtis kliūtims pašalinti, kaip nurodyta 2 dalyje.

III   SKYRIUS

LEIDIMAS IŠ DALIES KEISTI ARBA SUDARYTI DVIŠALIUS INVESTICIJŲ SUSITARIMUS

7 straipsnis

Leidimas iš dalies keisti arba sudaryti dvišalį investicijų susitarimą

Atsižvelgiant į 8–11 straipsniuose nustatytas sąlygas, valstybei narei leidžiama pradėti derybas su trečiąja šalimi, siekiant iš dalies pakeisti galiojantį arba sudaryti naują dvišalį investicijų susitarimą.

8 straipsnis

Pranešimas Komisijai

1.   Jeigu valstybė narė ketina pradėti derybas su trečiąja šalimi, siekdama iš dalies pakeisti arba sudaryti dvišalį investicijų susitarimą, ji praneša Komisijai apie savo ketinimą raštu.

2.   Prie 1 dalyje nurodyto pranešimo pridedami susiję dokumentai, be to, jame nurodomi derybų tikslai bei nuostatos, kurios turi būti aptariamos per derybas ar dėl kurių turi būti iš naujo deramasi, ir kita svarbi informacija.

3.   1 dalyje nurodytas pranešimas perduodamas ne vėliau kaip prieš penkis mėnesius iki oficialių derybų pradžios.

4.   Jei valstybės narės perduotos informacijos nepakanka, kad pagal 9 straipsnį būtų leista pradėti oficialias derybas, Komisija gali paprašyti pateikti papildomos informacijos.

5.   Komisija šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pranešimą ir, jei prašoma, pridedamus dokumentus kitoms valstybėms narėms pateikia laikydamasi 14 straipsnyje nustatytų konfidencialumo reikalavimų.

9 straipsnis

Leidimas pradėti oficialias derybas

1.   Komisija leidžia valstybėms narėms pradėti oficialias derybas su trečiąja šalimi, siekiant iš dalies pakeisti ar sudaryti dvišalį investicijų susitarimą, išskyrus tuos atvejus, kai ji nustato, kad tokių derybų pradėjimas:

| a) | prieštarautų Sąjungos teisei didesne apimtimi nei ta, kurią sukelia nesuderinamumai, atsirandantys dėl kompetencijos paskirstymo tarp Sąjungos ir jos valstybių narių; |
| --- | --- |

a)

prieštarautų Sąjungos teisei didesne apimtimi nei ta, kurią sukelia nesuderinamumai, atsirandantys dėl kompetencijos paskirstymo tarp Sąjungos ir jos valstybių narių;

| b) | būtų nereikalingas, nes Komisija pateikė arba nusprendė pateikti rekomendaciją pradėti derybas su atitinkama trečiąja šalimi pagal SESV 218 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

b)

būtų nereikalingas, nes Komisija pateikė arba nusprendė pateikti rekomendaciją pradėti derybas su atitinkama trečiąja šalimi pagal SESV 218 straipsnio 3 dalį;

| c) | būtų nesuderinamas su Sąjungos principais ir tikslais išorės veiksmų srityje, suformuluotais laikantis Europos Sąjungos sutarties V antraštinės dalies 1 skyriaus bendrųjų nuostatų; arba |
| --- | --- |

c)

būtų nesuderinamas su Sąjungos principais ir tikslais išorės veiksmų srityje, suformuluotais laikantis Europos Sąjungos sutarties V antraštinės dalies 1 skyriaus bendrųjų nuostatų; arba

| d) | būtų didelė kliūtis deryboms arba Sąjungos dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymui. |
| --- | --- |

d)

būtų didelė kliūtis deryboms arba Sąjungos dvišalių investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymui.

2.   Suteikdama 1 dalyje nurodytą leidimą Komisija gali pareikalauti, kad valstybė narė į tokias derybas ir numatomą dvišalį investicijų susitarimą įtrauktų bet kokias nuostatas arba jas pašalintų, kai tai būtina suderinamumui su Sąjungos investicijų politika arba su Sąjungos teise užtikrinti.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimas suteikiamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija sprendimą priima per 90 dienų laikotarpį nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo. Jei sprendimui priimti reikia papildomos informacijos, 90 dienų laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo papildomos informacijos gavimo dienos.

4.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie sprendimą, priimtą pagal 3 dalį.

5.   Tuo atveju, jei Komisija nesuteikia leidimo pagal 1 dalį, ji apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir nurodo priežastis.

10 straipsnis

Komisijos dalyvavimas derybose

Kiek tai susiję su investicijomis, Komisijai visais etapais pranešama derybų, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti arba sudaryti dvišalį investicijų susitarimą, pažangą ir rezultatus, ir ji gali pageidauti dalyvauti derybose dėl valstybės narės ir trečiosios šalies tarpusavio investicijų.

11 straipsnis

Leidimas pasirašyti ir sudaryti dvišalį investicijų susitarimą

1.   Prieš pasirašydama dvišalį investicijų susitarimą, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie derybų rezultatus ir perduoda Komisijai tokio susitarimo tekstą.

2.   Šis straipsnis taip pat taikomas dvišaliams investicijų susitarimams, dėl kurių derybos vyko anksčiau nei ... (6), ir kuriems netaikoma 2 straipsnyje arba 12 straipsnyje numatyta pareiga pranešti.

3.   Gavusi pranešimą Komisija įvertina, ar dvišalis investicijų susitarimas, dėl kurio derėtasi, neprieštarauja šio reglamento 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimams.

4.   Jeigu Komisija nustato, kad derybose susitarta dėl dvišalio investicijų susitarimo, kuris atitinka 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus, ji valstybei narei leidžia pasirašyti ir sudaryti tokį susitarimą. Tokiems susitarimams taikomi 3, 5 ir 6 straipsniai, lyg apie juos būtų pranešta pagal 2 straipsnį.

5.   Sprendimai pagal šio straipsnio 4 dalį priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija sprendimą priima per 90 dienų nuo šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų pranešimų gavimo. Jei sprendimui priimti reikia papildomos informacijos, 90 dienų laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo papildomos informacijos gavimo dienos.

6.   Jei Komisija suteikia leidimą pagal 4 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie dvišalio investicijų susitarimo sudarymą ir įsigaliojimą, ir apie bet kokius vėlesnius to susitarimo statuso pasikeitimus.

7.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie sprendimus, priimtus pagal 4 dalį.

8.   Tuo atveju, jei Komisija nesuteikia leidimo pagal 4 dalį, ji apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir nurodo priežastis.

IV   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

12 straipsnis

Laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki ... (6) valstybių narių pasirašyti susitarimai

1.   Jei laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki ... (6) valstybė narė yra pasirašiusi dvišalį investicijų susitarimą, ta valstybė narė praneša Komisijai apie tokį susitarimą, kurį ji nori palikti toliau galioti arba kuriam nori leisti įsigalioti ne vėliau kaip ... (7). Prie pranešimo pridedama tokio susitarimo kopija.

2.   Gavusi pranešimą Komisija įvertina, ar dvišalis investicijų susitarimas, apie kurį pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį, neprieštarauja 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimams.

3.   Jei Komisija nustato, kad dvišalis investicijų susitarimas, apie kurį pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį, atitinka 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus, ji leidžia tokį susitarimą palikti toliau galioti arba leidžia jam įsigalioti pagal Sąjungos teisę.

4.   Komisija šio straipsnio 3 dalyje nurodytą sprendimą priima per 180 dienų nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo dienos. Jei sprendimui priimti reikia papildomos informacijos, 180 dienų laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo papildomos informacijos gavimo dienos. Sprendimai pagal šio straipsnio 3 dalį priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

5.   Jei leidimas dėl dvišalio investicijų susitarimo nebuvo suteiktas pagal 3 dalį, valstybė narė nesiima jokių papildomų priemonių tokiam susitarimui sudaryti ir atšaukia tas priemones, kurių buvo imtasi, arba siekia panaikinti jų pasekmes.

6.   Jei Komisija suteikia leidimą pagal šio straipsnio 3 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie dvišalio investicijų susitarimo įsigaliojimą ir apie bet kokius vėlesnius tokio susitarimo statuso pasikeitimus. Tokiam susitarimui taikomi 3, 5 ir 6 straipsniai, lyg apie jį būtų pranešta pagal 2 straipsnį.

7.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie sprendimus, priimtus pagal 3 dalį.

8.   Tuo atveju, jei Komisija nesuteikia leidimo pagal 3 dalį, ji apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir nurodo priežastis.

13 straipsnis

Valstybių narių veiksmai dėl dvišalio investicijų susitarimo su trečiąja šalimi

Kai dvišalis investicijų susitarimas patenka į šio reglamento taikymo sritį, atitinkama valstybė narė:

| a) | nedelsdama praneša Komisijai apie visus susitikimus, kurie bus rengiami vadovaujantis susitarimo nuostatomis. Komisijai pateikiama darbotvarkė ir visa klausimams, kurie bus aptariami tuose susitikimuose, suprasti būtina susijusi informacija. Komisija gali prašyti atitinkamos valstybės narės pateikti papildomos informacijos. Jei klausimas, kuris bus aptariamas, galėtų turėti įtakos su investicijomis susijusios Sąjungos politikos, įskaitant, visų pirma, bendrą prekybos politiką, įgyvendinimui, Komisija gali pareikalauti, kad atitinkama valstybė narė laikytųsi tam tikros pozicijos; |
| --- | --- |

a)

nedelsdama praneša Komisijai apie visus susitikimus, kurie bus rengiami vadovaujantis susitarimo nuostatomis. Komisijai pateikiama darbotvarkė ir visa klausimams, kurie bus aptariami tuose susitikimuose, suprasti būtina susijusi informacija. Komisija gali prašyti atitinkamos valstybės narės pateikti papildomos informacijos. Jei klausimas, kuris bus aptariamas, galėtų turėti įtakos su investicijomis susijusios Sąjungos politikos, įskaitant, visų pirma, bendrą prekybos politiką, įgyvendinimui, Komisija gali pareikalauti, kad atitinkama valstybė narė laikytųsi tam tikros pozicijos;

| b) | nedelsdama praneša Komisijai apie visus jai pateiktus pareiškimus, kad konkreti priemonė yra nesuderinama su susitarimu. Be to, valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus vadovaujantis dvišaliu investicijų susitarimu pateiktus prašymus išspręsti ginčą, kai tik valstybė narė sužino apie tokį prašymą. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja ir imasi visų būtinų priemonių veiksmingai gynybai užtikrinti; tos priemonės atitinkamais atvejais gali apimti Komisijos dalyvavimą procedūroje; |
| --- | --- |

b)

nedelsdama praneša Komisijai apie visus jai pateiktus pareiškimus, kad konkreti priemonė yra nesuderinama su susitarimu. Be to, valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus vadovaujantis dvišaliu investicijų susitarimu pateiktus prašymus išspręsti ginčą, kai tik valstybė narė sužino apie tokį prašymą. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja ir imasi visų būtinų priemonių veiksmingai gynybai užtikrinti; tos priemonės atitinkamais atvejais gali apimti Komisijos dalyvavimą procedūroje;

| c) | prieš pradėdama taikyti bet kurį dvišaliame investicijų susitarime numatytą ginčų sprendimo mechanizmą prieš trečiąją šalį siekia gauti Komisijos sutikimą ir, Komisijai pareikalavus, tokius mechanizmus pradeda taikyti. Tie mechanizmai apima konsultacijas su kita dvišalio investicijų susitarimo šalimi ir ginčo sprendimą, jei tai numatyta susitarime. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja vykdydamos procedūras pagal atitinkamus mechanizmus; tos procedūros atitinkamais atvejais gali apimti Komisijos dalyvavimą susijusiose procedūrose. |
| --- | --- |

c)

prieš pradėdama taikyti bet kurį dvišaliame investicijų susitarime numatytą ginčų sprendimo mechanizmą prieš trečiąją šalį siekia gauti Komisijos sutikimą ir, Komisijai pareikalavus, tokius mechanizmus pradeda taikyti. Tie mechanizmai apima konsultacijas su kita dvišalio investicijų susitarimo šalimi ir ginčo sprendimą, jei tai numatyta susitarime. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja vykdydamos procedūras pagal atitinkamus mechanizmus; tos procedūros atitinkamais atvejais gali apimti Komisijos dalyvavimą susijusiose procedūrose.

14 straipsnis

Konfidencialumas

Pagal 8 ir 11 straipsnius pranešdamos Komisijai apie derybas ir jų rezultatus valstybės narės gali nurodyti, ar kuri nors pateikta informacija turi būti laikoma konfidencialia ir ar galima ja dalytis su kitomis valstybėmis narėmis.

15 straipsnis

Peržiūra

1.   Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą ne vėliau kaip ... (8).

2.   Ataskaitoje taip pat apžvelgiami leidimai, kuriuos prašyta suteikti ir kurie suteikti pagal III skyrių, bei peržiūrimas poreikis toliau taikyti tą skyrių.

3.   Jei ataskaitoje rekomenduojama nebetaikyti III skyriaus arba iš dalies keisti jo nuostatas, prie tos ataskaitos pridedamas atitinkamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

16 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Investicijų susitarimų komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2012 m. spalio 4 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą. ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  Šio reglamento įsigaliojimo data.

2

(3)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

3

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

4

(5)  Trisdešimt dienų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

5

(6)  Šio reglamento įsigaliojimo data.

6

(7)  Trisdešimt dienų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

7

(8)  Septyneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

8

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2010 m. liepos 8 d. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (1).

2011 m. gegužės 10 d. plenarinėje sesijoje Europos Parlamentas priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą ir kartu pateiktą teisėkūros rezoliuciją (2).

Vadovaudamasi Bendros deklaracijos dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (3) 16–18 punktais, pirmininkaujanti valstybė narė, veikdama pagal Nuolatinių atstovų komiteto įgaliojimus (4), neoficialių susitikimų metu tarėsi su Europos Parlamentu siekdama, kad institucijos susitartų per pirmąjį svarstymą Taryboje. Vėliau toks susitarimas buvo pasiektas 2012 m. gegužės 29 d. neoficialaus trišalio dialogo susitikimo metu.

Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komiteto pirmininkas savo 2012 m. gegužės 31 d. laiške Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER II) pirmininkui nurodė, kad tuo atveju, jei Taryba oficialiai pateiktų Parlamentui tokią savo poziciją, kokia ji išdėstyta jo laiško priede, jis rekomenduotų plenariniame posėdyje pritarti Tarybos pozicijai be pakeitimų per antrąjį svarstymą Parlamente, o tekstą turėtų patikrinti teisininkai lingvistai.

2012 m. birželio 26 d. Taryba patvirtino pirmiau nurodytą politinį susitarimą (5).

II.   PASIŪLYMO TIKSLAS

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), kuri įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d., ES suteikta išimtinė kompetencija tiesioginių užsienio investicijų, kurios yra bendros prekybos politikos dalis, srityje (SESV 207 straipsnio 1 dalis). Remdamasi tuo Komisija priėmė pasiūlymą dėl pirmiau nurodyto reglamento, kuriame nagrinėjami tik naujos ES kompetencijos tiesioginių užsienio investicijų srityje valdymo pereinamojo laikotarpio aspektai. Šios naujos kompetencijos tikslai, kriterijai ir turinys buvo aptarti atskirame Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai, kuris buvo priimtas tuo pačiu metu, kaip ir šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (6).

Komisijos pasiūlymu siekiama leisti toliau galioti valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudarytiems tarptautiniams susitarimams dėl investicijų ir nustatyti valstybių narių derybų dėl tokių susitarimų ir jų sudarymo sąlygas ir tvarką.

III.   TARYBOS POZICIJOS PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ ANALIZĖ

Bendrosios nuostatos

Taryba visiškai pritaria tam, kad būtų sukurta bendra investicijų politikos sistema, kuria visiems ES investuotojams trečiosiose šalyse ir trečiųjų šalių investuotojams ES būtų sudarytos vienodos sąlygos.

Atsižvelgiant į tai, kad iki šiol valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudaryti dvišaliai investicijų susitarimai yra pagrindinis Europos investuotojų užsienyje apsaugos ir teisinio saugumo šaltinis, nauja teisinė sistema neturėtų daryti neigiamo poveikio investuotojų apsaugai ir garantijoms, kuriomis naudojamasi pagal galiojančius susitarimus. Taryba mano, kad galiojančių valstybių narių susitarimų pakeitimo ES susitarimais koncepcija yra itin svarbi, kad būtų išvengta teisinio vakuumo, tokiu būdu užtikrinant nepertraukiamą investuotojų apsaugą ir teisinį tikrumą jiems.

Per pirmąjį svarstymą priimtoje Tarybos pozicijoje, kuri yra Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos politinio susitarimo rezultatas, padaryti šie pagrindiniai Komisijos pasiūlymo pakeitimai:

Dalykas ir taikymo sritis (I skyrius, 1 straipsnis)

Parlamentas nepasiūlė jokių šio straipsnio pakeitimų, tačiau tam tikri pakeitimai buvo padaryti. 1 dalyje pateikiamos kai kurios patikslintos formuluotės, palyginti su Komisijos pasiūlymo tekstu, taip pat nurodoma, kad reglamentas nedaro jokio poveikio Sutartyje nustatytam kompetencijos pasidalijimui. Naujoje 2 dalyje pateikiama termino „dvišalis investicijų susitarimas“ apibrėžtis.

Galiojančių dvišalių investicijų susitarimų tolesnis galiojimas (II skyrius, 2–6 straipsniai)

2 straipsnyje, kuriame kalbama apie pranešimus Komisijai, buvo pritarta Parlamento pakeitimams. Tekste taip pat padaryti keli papildomi techniniai pakeitimai.

Susitarimų pakeitimo koncepcija, įtvirtinta 3 straipsnyje (Tolesnis galiojimas), yra itin svarbi, kad būtų užtikrinta nepertraukiama investuotojų apsauga ir teisinis tikrumas jiems. Parlamentas nepasiūlė jokių šio straipsnio pakeitimų.

5 straipsnis, kuriame kalbama apie Komisijos vykdomus vertinimus, buvo nuodugniai pakeistas. Taryba negalėjo pritarti esminei Parlamento pakeitimo daliai, tačiau ji pritarė Parlamento pasiūlymui į pakeistą tekstą įtraukti „didelės kliūties“ sąvoka (taip pat pateikta keliuose kituose straipsniuose). Tarybos manymu, pats dvišalių investicijų susitarimų buvimas neturėtų būti laikomas „didele kliūtimi“.

6 straipsnyje dėl pareigos bendradarbiauti – kartu su 3 ir 5 straipsniais – pateikta svarbiausia šio reglamento dalis. Komisijos tekstas buvo iš esmės pakeistas siekiant pabrėžti glaudaus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo svarbą šalinant dideles derybų dėl ES ir trečiųjų šalių dvišalių investicijų susitarimų ar jų sudarymo kliūtis, kaip nurodė Komisija. Laikydamasi šio straipsnio nuostatų Komisija gali nurodyti tinkamas priemones, kurių atitinkama valstybė narė turi imtis pirmiau nurodytoms kliūtims pašalinti. Parlamento pakeitimams nebuvo galima pritarti.

Leidimas iš dalies keisti arba sudaryti dvišalius investicijų susitarimus (III skyrius, 7–11 straipsniai)

Parlamento pateiktiems 7 straipsnio (Leidimas iš dalies keisti arba sudaryti dvišalį investicijų susitarimą), 8 straipsnio (Pranešimas Komisijai), 9 straipsnio (Leidimas pradėti oficialias derybas) ir 11 straipsnio (Leidimas pasirašyti ir sudaryti dvišalį investicijų susitarimą) pakeitimams buvo pritarta iš dalies. Parlamento pateiktam 10 straipsnio (Komisijos dalyvavimas derybose) pakeitimui pritarti nebuvo galima, nes buvo paliktas Komisijos pasiūlymo tekstas.

Galutinės nuostatos (IV skyrius, 12–17 straipsniai)

Neoficialių susitikimų su Parlamentu metu Taryba sutiko atsižvelgti į jo pasiūlymą įtraukti į reglamentą naują 12 straipsnį dėl laikotarpiu nuo SESV įsigaliojimo, t. y. 2009 m. gruodžio 1 d., iki šio reglamento įsigaliojimo valstybių narių pasirašytų susitarimų, nors Parlamentas nepasiūlė jokių savo per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos pakeitimų šiuo atžvilgiu. Tokiu būdu Taryba aiškiai parodė visiškai pripažįstanti naują ES kompetenciją tiesioginių užsienio investicijų srityje. Šiame straipsnyje aptariamos procedūros, kurių turi būti laikomasi (valstybės narės praneša, Komisija įvertina ir suteikia leidimą) pirmiau nurodytos rūšies dvišalių investicijų susitarimų atveju.

Dėl 15 straipsnio (Peržiūra) buvo susitarta dėl kompromiso dėl reglamento taikymo ataskaitos pateikimo termino, t. y. septyneri metai nuo reglamento įsigaliojimo vietoj dešimties metų, kaip pasiūlė Parlamentas ir Taryba, ir penkerių metų, kaip pradžioje siūlė Komisija.

Dėl 16 straipsnio (Komiteto procedūra), Taryba pritarė Parlamento pakeitimui, kuriuo nurodoma taikyti patariamąją procedūrą.

IV.   IŠVADA

Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą atspindi susitarimą, pasiektą Tarybos ir Europos Parlamento neoficialių susitikimų metu, padedant Komisijai. Tekste įvykdomas pagrindinis reikalavimas užtikrinti nepertraukiamą investuotojų apsaugą ir teisinį tikrumą jiems, taip pat jame numatytas veiksmingas naujos ES išimtinės kompetencijos tiesioginių užsienio investicijų srityje taikymas. Todėl Taryba tikisi, kad jos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija bus priimtina Parlamentui.

---

(1)  Dok. 11953/10 WTO 252 FDI 12.

(2)  Dok. 9726/11 CODEC 749 WTO 195 FDI 12 PE 206.

(3)  OL C 145, 2007 6 30, p. 5.

(4)  Dok. 10908/11 WTO 228 FDI 15 CODEC 950.

(5)  Dok. 10892/12 WTO 216 FDI 17 CODEC 1557.

(6)  Dok. 11952/10 WTO 251 FDI 11. Šiuo pagrindu 2010 m. spalio 25 d. Taryba priėmė išvadas dėl visapusiškos Europos tarptautinės investicijų politikos (dok. 14373/10).

---

EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Tai, kad šiame reglamente, įskaitant 17, 18 ir 19 konstatuojamąsias dalis, numatoma naudoti Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nurodytas procedūras, nėra precedentas, kuriuo remiantis būsimuose reglamentuose būtų leidžiama Sąjungai įgalioti valstybes nares pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį leisti ir priimti teisiškai privalomus aktus išimtinės Sąjungos kompetencijos srityse. Be to, ne nagrinėjimo procedūros, o patariamosios procedūros naudojimas šiame reglamente nelaikomas precedentu, kuriuo būtų remiamasi būsimuose reglamentuose, kuriais nustatoma bendros prekybos politikos sistema.

---