# Úřední věstník C 344/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.344.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 344 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5512. listopadu 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.344.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 344

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5512. listopadu 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2012/C 344/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| 2012/C 344/02 | Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi Komise | 243 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2012/C 344/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi orgánů

1

2012/C 344/02

Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2011, spolu s odpověďmi Komise

243

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 12.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 344/1

---

Image

V souladu s ustanoveními čl. 287 odst. 1 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a článků 129 a 143 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, naposledy pozměněného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 1081/2010, a článků 139 a 156 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond

přijal Účetní dvůr Evropské unie na svém zasedání dne 6. září 2012

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2011.

Výroční zprávy spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byly předány orgánům udílejícím absolutorium a ostatním orgánům a institucím.

Členy Účetního dvora jsou:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (předseda), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadežda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA.

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

2012/C 344/01

OBSAH

Obecný úvod

| Kapitola 1– | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- |

Kapitola 1–

| Kapitola 2– | Příjmy |
| --- | --- |

Kapitola 2–

| Kapitola 3– | Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora |
| --- | --- |

Kapitola 3–

| Kapitola 4– | Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví |
| --- | --- |

Kapitola 4–

| Kapitola 5– | Regionální politika; energetika a doprava |
| --- | --- |

Kapitola 5–

| Kapitola 6– | Zaměstnanost a sociální věci |
| --- | --- |

Kapitola 6–

| Kapitola 7– | Vnější vztahy, pomoc a rozšíření |
| --- | --- |

Kapitola 7–

| Kapitola 8– | Výzkum a jiné vnitřní politiky |
| --- | --- |

Kapitola 8–

| Kapitola 9– | Správní a jiné výdaje |
| --- | --- |

Kapitola 9–

| Kapitola 10– | Rozpočet EU a dosahování výsledků |
| --- | --- |

Kapitola 10–

---

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1 | Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou, aby prováděl audit finančních prostředků Evropské unie (EU). Jako externí auditor jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie a přispívá ke zlepšování finančního řízení EU. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt v jeho výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o výdajových programech a o příjmech EU a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou, aby prováděl audit finančních prostředků Evropské unie (EU). Jako externí auditor jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie a přispívá ke zlepšování finančního řízení EU. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt v jeho výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o výdajových programech a o příjmech EU a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu.

| 0.2 | Tento dokument je 35. výroční zprávou Účetního dvora o plnění rozpočtu EU a týká se rozpočtového roku 2011. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná výroční zpráva. |
| --- | --- |

0.2

Tento dokument je 35. výroční zprávou Účetního dvora o plnění rozpočtu EU a týká se rozpočtového roku 2011. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná výroční zpráva.

| 0.3 | O souhrnném rozpočtu EU každoročně rozhoduje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je spolu s jeho zvláštními zprávami východiskem postupu pro udělení absolutoria, kdy Evropský parlament rozhoduje, zda Evropská komise náležitě vykonávala své povinnosti při plnění rozpočtu. Účetní dvůr zasílá svou výroční zprávu parlamentům členských států ve stejné době jako Radě a Evropskému parlamentu. |
| --- | --- |

0.3

O souhrnném rozpočtu EU každoročně rozhoduje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je spolu s jeho zvláštními zprávami východiskem postupu pro udělení absolutoria, kdy Evropský parlament rozhoduje, zda Evropská komise náležitě vykonávala své povinnosti při plnění rozpočtu. Účetní dvůr zasílá svou výroční zprávu parlamentům členských států ve stejné době jako Radě a Evropskému parlamentu.

| 0.4 | Hlavní částí výroční zprávy je prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti (prohlášení „DAS“) týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropské unie a legality a správnosti operací (na něž se ve zprávě odkazuje jako na „správnost operací“). Tímto prohlášením o věrohodnosti zpráva začíná. Informace, které pak následují, se týkají především auditní práce, z níž prohlášení o věrohodnosti vychází. |
| --- | --- |

0.4

Hlavní částí výroční zprávy je prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti (prohlášení „DAS“) týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropské unie a legality a správnosti operací (na něž se ve zprávě odkazuje jako na „správnost operací“). Tímto prohlášením o věrohodnosti zpráva začíná. Informace, které pak následují, se týkají především auditní práce, z níž prohlášení o věrohodnosti vychází.

| 0.5 | Zpráva je uspořádána následujícím způsobem:






  — | kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků auditu Účetního dvora, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací, a rovněž souhrnný přehled o rozpočtovém řízení v roce 2011. V příloze 1.3 kapitoly 1 jsou uvedeny informace z konsolidované účetní závěrky za rok 2011. Tato příloha do značné míry nahrazuje přílohu „Finanční informace k souhrnnému rozpočtu“, která se předkládala u předchozích výročních zpráv. Podrobnější finanční informace týkající se roku 2011 obsahuje zveřejněná konsolidovaná účetní závěrka a finanční zpráva, kterou vypracovala Evropská komise. Oba tyto dokumenty jsou k dispozici na internetové adrese
  www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011; |
| --- | --- | --- |

0.5

Zpráva je uspořádána následujícím způsobem:

—

kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků auditu Účetního dvora, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací, a rovněž souhrnný přehled o rozpočtovém řízení v roce 2011. V příloze 1.3 kapitoly 1 jsou uvedeny informace z konsolidované účetní závěrky za rok 2011. Tato příloha do značné míry nahrazuje přílohu „Finanční informace k souhrnnému rozpočtu“, která se předkládala u předchozích výročních zpráv. Podrobnější finanční informace týkající se roku 2011 obsahuje zveřejněná konsolidovaná účetní závěrka a finanční zpráva, kterou vypracovala Evropská komise. Oba tyto dokumenty jsou k dispozici na internetové adrese

www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011;

| — | kapitoly 2 až 9 uvádějí podrobná auditní zjištění formou „zvláštních posouzení“ příjmů a výdajů EU. Kapitola 2 se zabývá příjmovou stranou rozpočtu EU a kapitoly 3 až 9 pak sedmi skupinami oblastí politik, v jejichž rámci se výdaje z rozpočtu EU schvalují a účtují. Tyto skupiny oblastí politik obecně odpovídají okruhům finančního rámce 2007–2013, který vymezuje širší víceleté výdajové plány EU; |
| --- | --- |

—

kapitoly 2 až 9 uvádějí podrobná auditní zjištění formou „zvláštních posouzení“ příjmů a výdajů EU. Kapitola 2 se zabývá příjmovou stranou rozpočtu EU a kapitoly 3 až 9 pak sedmi skupinami oblastí politik, v jejichž rámci se výdaje z rozpočtu EU schvalují a účtují. Tyto skupiny oblastí politik obecně odpovídají okruhům finančního rámce 2007–2013, který vymezuje širší víceleté výdajové plány EU;

| — | kapitola 10 se zabývá posouzením výkonnosti, které je obsaženo ve výročních zprávách o činnosti předložených třemi generálními řediteli Komise, dále uvádí hlavní společná témata ze zvláštních zpráv, které Účetní dvůr přijal v roce 2011, a stručně se vyjadřuje i k hodnoticí zprávě Komise. |
| --- | --- |

—

kapitola 10 se zabývá posouzením výkonnosti, které je obsaženo ve výročních zprávách o činnosti předložených třemi generálními řediteli Komise, dále uvádí hlavní společná témata ze zvláštních zpráv, které Účetní dvůr přijal v roce 2011, a stručně se vyjadřuje i k hodnoticí zprávě Komise.

| 0.6 | Ve struktuře zvláštních posouzení došlo ke změnám. Dříve samostatná kapitola týkající se zemědělství a přírodních zdrojů byla v letošní výroční zprávě nahrazena dvěma zvláštními posouzeními a kapitolami:






  — | Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora; |
| --- | --- | --- |

0.6

Ve struktuře zvláštních posouzení došlo ke změnám. Dříve samostatná kapitola týkající se zemědělství a přírodních zdrojů byla v letošní výroční zprávě nahrazena dvěma zvláštními posouzeními a kapitolami:

—

Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora;

| — | Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví. |
| --- | --- |

—

Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví.

| 0.7 | Totéž platí pro kapitolu týkající se soudržnosti, energetiky a dopravy, která byla nahrazena následujícími dvěma zvláštními posouzeními a kapitolami:






  — | Regionální politika, energetika a doprava; |
| --- | --- | --- |

0.7

Totéž platí pro kapitolu týkající se soudržnosti, energetiky a dopravy, která byla nahrazena následujícími dvěma zvláštními posouzeními a kapitolami:

—

Regionální politika, energetika a doprava;

| — | Zaměstnanost a sociální věci. |
| --- | --- |

—

Zaměstnanost a sociální věci.

| 0.8 | Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací prováděného Účetním dvorem, z posouzení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly, které se vztahují na příslušné příjmy a výdaje, a z přezkoumání spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu. |
| --- | --- |

0.8

Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací prováděného Účetním dvorem, z posouzení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly, které se vztahují na příslušné příjmy a výdaje, a z přezkoumání spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu.

| 0.9 | Stejně jako v předchozích letech se výroční zpráva vyjadřuje k tzv. souhrnné zprávě Evropské komise, v níž Komise přijímá politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU: viz body 1.24–1.30. Komise se v souhrnné zprávě za rok 2011 rozhodla kriticky vyjádřit k možnému dopadu současných auditních metod Účetního dvora a jejich změn, plánovaných pro rok 2012 a následující roky, na odhadovanou míru chyb. |
| --- | --- |

0.9

Stejně jako v předchozích letech se výroční zpráva vyjadřuje k tzv. souhrnné zprávě Evropské komise, v níž Komise přijímá politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU: viz body 1.24–1.30. Komise se v souhrnné zprávě za rok 2011 rozhodla kriticky vyjádřit k možnému dopadu současných auditních metod Účetního dvora a jejich změn, plánovaných pro rok 2012 a následující roky, na odhadovanou míru chyb.

| 0.10 | Účetní dvůr považuje tyto připomínky za nepřesné a předčasné. Upozorňuje navíc, že změny jeho auditní metodiky a koncepce odrážejí vývoj v jeho kontrolním prostředí včetně způsobu, jakým kontrolované subjekty řídí výdaje. Jako vždy Účetní dvůr jakékoliv změny ve své metodice a jejich dopady transparentně a včas vysvětlí. |
| --- | --- |

0.10

Účetní dvůr považuje tyto připomínky za nepřesné a předčasné. Upozorňuje navíc, že změny jeho auditní metodiky a koncepce odrážejí vývoj v jeho kontrolním prostředí včetně způsobu, jakým kontrolované subjekty řídí výdaje. Jako vždy Účetní dvůr jakékoliv změny ve své metodice a jejich dopady transparentně a včas vysvětlí.

| 0.11 | V této zprávě jsou uvedeny také odpovědi Komise a případně dalších orgánů a institucí EU na připomínky Účetního dvora. Účetní dvůr při vypracování svých zjištění a závěrů zohledňuje příslušné odpovědi kontrolovaného subjektu. Odpovědností Účetního dvora jako externího auditora je však předložit svá auditní zjištění, učinit z nich závěry, a poskytnout tak nezávislé a nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací. |
| --- | --- |

0.11

V této zprávě jsou uvedeny také odpovědi Komise a případně dalších orgánů a institucí EU na připomínky Účetního dvora. Účetní dvůr při vypracování svých zjištění a závěrů zohledňuje příslušné odpovědi kontrolovaného subjektu. Odpovědností Účetního dvora jako externího auditora je však předložit svá auditní zjištění, učinit z nich závěry, a poskytnout tak nezávislé a nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací.

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora

Úvod

Auditní zjištění za rozpočtový rok 2011

Spolehlivost účetní závěrky

Správnost operací

Shrnutí zvláštních posouzení pro účely DAS

Porovnání s výsledky z předchozích let

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Úvod

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

Souhrnná zpráva Komise

Rozpočtové řízení

Rozpočtové příděly na závazky a platby

Čerpání prostředků na platby na konci roku

Zbývající rozpočtové závazky („RAL“)

| PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)

| | | (3) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Spolehlivost účetní závěrky

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

| |
| --- |

Příjmy

Závazky

| |
| --- |

Platby

| |
| --- |

6. září 2012

| |
| --- |

| |
| --- |

Předseda

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

| 1.1 | V této kapitole výroční zprávy Účetní dvůr:






  — | uvádí východiska prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora („DAS“) (4) a shrnutí a analýzu auditních zjištění a závěrů, na nichž se prohlášení o věrohodnosti zakládá (viz body 1.2–1.30), |
| --- | --- | --- |

1.1

V této kapitole výroční zprávy Účetní dvůr:

—

uvádí východiska prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora („DAS“) (4) a shrnutí a analýzu auditních zjištění a závěrů, na nichž se prohlášení o věrohodnosti zakládá (viz body 1.2–1.30),

| — | analyzuje hlavní údaje o řízení rozpočtu v roce 2011 (viz body 1.31–1.38), |
| --- | --- |

—

analyzuje hlavní údaje o řízení rozpočtu v roce 2011 (viz body 1.31–1.38),

| — | vysvětluje, jak Účetní dvůr provádí audit k prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 1.1
  ), |
| --- | --- |

—

vysvětluje, jak Účetní dvůr provádí audit k prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 1.1
  ),

| — | uvádí opatření, která Komise přijala v návaznosti na připomínky ke spolehlivosti účetní závěrky z předcházejících let. Součástí této kapitoly je také odpověď Komise na doporučení týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav, která Účetní dvůr uvedl ve svých výročních zprávách v předchozích letech (viz
  příloha 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

uvádí opatření, která Komise přijala v návaznosti na připomínky ke spolehlivosti účetní závěrky z předcházejících let. Součástí této kapitoly je také odpověď Komise na doporučení týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav, která Účetní dvůr uvedl ve svých výročních zprávách v předchozích letech (viz
  příloha 1.2
  ).

| 1.2 | Účetní dvůr předkládá Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr dále může toto prohlášení doplnit o zvláštní posouzení každé hlavní oblasti činnosti EU (5). |
| --- | --- |

1.2

Účetní dvůr předkládá Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr dále může toto prohlášení doplnit o zvláštní posouzení každé hlavní oblasti činnosti EU (5).

| 1.3 | Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropské unie je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace, aby bylo možné vyslovit závěr o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaznamenány a zda konsolidovaná účetní závěrka věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie k 31. prosinci 2011 a výsledky jejího hospodaření a peněžní toky za daný rok (viz body 1.6–1.8). |
| --- | --- |

1.3

Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropské unie je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace, aby bylo možné vyslovit závěr o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaznamenány a zda konsolidovaná účetní závěrka věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie k 31. prosinci 2011 a výsledky jejího hospodaření a peněžní toky za daný rok (viz body 1.6–1.8).

| 1.4 | Cílem práce týkající se správnosti operací, na nichž se účetní závěrka za rok 2011 zakládá, je získat dostatečné a vhodné důkazní informace, aby bylo možné vyslovit závěr o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočteny (přehled výsledků viz body 1.9–1.15, podrobněji pak v kapitolách 2 až 9). |
| --- | --- |

1.4

Cílem práce týkající se správnosti operací, na nichž se účetní závěrka za rok 2011 zakládá, je získat dostatečné a vhodné důkazní informace, aby bylo možné vyslovit závěr o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočteny (přehled výsledků viz body 1.9–1.15, podrobněji pak v kapitolách 2 až 9).

| 1.5 | Cílem práce týkající se spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, tj. prohlášení generálních ředitelů a výročních zpráv o činnosti útvarů Komise a souvisejících souhrnných zpráv, je zjistit, nakolik poskytují věrné posouzení kvality finančního řízení (včetně míry zbytkových chyb) a nakolik přispívají k získání celkové jistoty Účetního dvora (viz body 1.16–1.30 a související připomínky v oddíle „Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu“ v kapitolách 2 až 9). |
| --- | --- |

1.5

Cílem práce týkající se spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, tj. prohlášení generálních ředitelů a výročních zpráv o činnosti útvarů Komise a souvisejících souhrnných zpráv, je zjistit, nakolik poskytují věrné posouzení kvality finančního řízení (včetně míry zbytkových chyb) a nakolik přispívají k získání celkové jistoty Účetního dvora (viz body 1.16–1.30 a související připomínky v oddíle „Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu“ v kapitolách 2 až 9).

AUDITNÍ ZJIŠTĚNÍ ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2011

Spolehlivost účetní závěrky

| 1.6 | Připomínky Účetního dvora se vztahují na konsolidovanou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2011, která byla sestavena účetním Komise a schválena Komisí v souladu s finančním nařízením (6) a kterou Účetní dvůr obdržel 31. července 2012. Konsolidovaná účetní závěrka obsahuje:






  a) | konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výsledovky (přehled příjmů a výdajů za daný rok), tabulky peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn vlastního kapitálu (zobrazující změny čistých aktiv) a související přílohy; |
| --- | --- | --- |

1.6

Připomínky Účetního dvora se vztahují na konsolidovanou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2011, která byla sestavena účetním Komise a schválena Komisí v souladu s finančním nařízením (6) a kterou Účetní dvůr obdržel 31. července 2012. Konsolidovaná účetní závěrka obsahuje:

a)

konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výsledovky (přehled příjmů a výdajů za daný rok), tabulky peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn vlastního kapitálu (zobrazující změny čistých aktiv) a související přílohy;

| b) | konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok. |
| --- | --- |

b)

konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok.

| 1.7 | Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru písemné prohlášení, že konsolidovaná účetní závěrka je ve všech významných (materiálních) ohledech úplná a spolehlivá. |
| --- | --- |

1.7

Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru písemné prohlášení, že konsolidovaná účetní závěrka je ve všech významných (materiálních) ohledech úplná a spolehlivá.

| 1.8 | Účetní dvůr při auditu konsolidované účetní závěrky za rok 2011 zjistil, že tato účetní závěrka neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti (viz také
  příloha 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.8

Účetní dvůr při auditu konsolidované účetní závěrky za rok 2011 zjistil, že tato účetní závěrka neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti (viz také
  příloha 1.2
  ).

Správnost operací

Shrnutí zvláštních posouzení pro účely DAS

| 1.9 | Účetní dvůr předkládá v kapitole 2 zvláštní posouzení příjmů a v kapitolách 3 až 9 zvláštní posouzení výdajů v jednotlivých skupinách politik, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.9

Účetní dvůr předkládá v kapitole 2 zvláštní posouzení příjmů a v kapitolách 3 až 9 zvláštní posouzení výdajů v jednotlivých skupinách politik, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.1
  ).

Tabulka 1.1 –   Platby v roce 2011 podle jednotlivých kapitol výroční zprávy

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Oddíly (odd.), hlavy (hl.) a kapitoly (kap.)
   (36)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2011 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora | Platby realizované v roce 2011
   (37) | % z celkových plateb |
| Kapitoly výroční zprávy |
| Kapitola 3: Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora | 43 809 | 33,9 % |
| Evropský zemědělský a záruční fond (hl. 05 kap. 01–03, 06–08) | 43 809 | 33,9 % |
| Kapitola 4: Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví | 13 876 | 10,7 % |
| Rozvoj venkova (hl. 05 kap. 04–05) | 12 399 | 9,6 % |
| Životní prostředí a oblast klimatu (hl. 07) | 240 | 0,2 % |
| Námořní záležitosti a rybolov (hl. 11) | 731 | 0,6 % |
| Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) | 506 | 0,4 % |
| Kapitola 5: Regionální politika, energetika a doprava | 34 842 | 26,9 % |
| Mobilita a doprava (hl. 06) | 1 042 | 0,8 % |
| Regionální politika (hl. 13) | 32 911 | 25,4 % |
| Energetika (hl. 32) | 889 | 0,7 % |
| Kapitola 6: Zaměstnanost a sociální věci | 10 299 | 8,0 % |
| Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) | 10 299 | 8,0 % |
| Kapitola 7: Vnější vztahy, pomoc a rozšíření | 6 201 | 4,8 % |
| Vnější vztahy (hl. 19) | 3 156 | 2,4 % |
| Rozvoj a vztahy se státy AKT (hl. 21) | 1 175 | 0,9 % |
| Rozšíření (hl. 22) | 835 | 0,6 % |
| Humanitární pomoc (hl. 23) | 1 035 | 0,8 % |
| Kapitola 8: Výzkum a jiné vnitřní politiky | 10 591 | 8,2 % |
| Hospodářské a finanční záležitosti (hl. 01) | 319 | 0,2 % |
| Podniky (hl. 02) | 1 213 | 0,9 % |
| Hospodářská soutěž (hl. 03) | 0 | 0,0 % |
| Výzkum (hl. 08) | 4 283 | 3,3 % |
| Informační společnost a média (hl. 09) | 1 357 | 1,0 % |
| Přímý výzkum (hl. 10) | 89 | 0,1 % |
| Vnitřní trh (hl. 12) | 34 | 0,0 % |
| Vzdělávání a kultura (hl. 15) | 2 283 | 1,8 % |
| Komunikace (hl. 16) | 134 | 0,1 % |
| Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) | 868 | 0,7 % |
| Obchod (hl. 20) | 11 | 0,0 % |
| Kapitola 9: Správní a jiné výdaje | 9 777 | 7,6 % |
| Parlament (odd. I) | 1 580 | 1,2 % |
| Rada (odd. II) | 547 | 0,4 % |
| Komise (odd. III) | 6 264 | 4,8 % |
| Soudní dvůr (odd. IV) | 334 | 0,3 % |
| Účetní dvůr (odd. V) | 137 | 0,1 % |
| Evropský hospodářský a sociální výbor (odd. VI) | 126 | 0,1 % |
| Výbor regionů (odd. VII) | 91 | 0,1 % |
| Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) | 9 | 0,0 % |
| Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) | 7 | 0,0 % |
| Evropská služba pro vnější činnost (odd. X) | 682 | 0,5 % |
| Celkový součet | 129 395 | 100,0 % |

(v mil. EUR)

Oddíly (odd.), hlavy (hl.) a kapitoly (kap.)
   (36)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2011 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora

Platby realizované v roce 2011
   (37)

% z celkových plateb

Kapitoly výroční zprávy

Kapitola 3: Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora

43 809

33,9 %

Evropský zemědělský a záruční fond (hl. 05 kap. 01–03, 06–08)

43 809

33,9 %

Kapitola 4: Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví

13 876

10,7 %

Rozvoj venkova (hl. 05 kap. 04–05)

12 399

9,6 %

Životní prostředí a oblast klimatu (hl. 07)

240

0,2 %

Námořní záležitosti a rybolov (hl. 11)

731

0,6 %

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

506

0,4 %

Kapitola 5: Regionální politika, energetika a doprava

34 842

26,9 %

Mobilita a doprava (hl. 06)

1 042

0,8 %

Regionální politika (hl. 13)

32 911

25,4 %

Energetika (hl. 32)

889

0,7 %

Kapitola 6: Zaměstnanost a sociální věci

10 299

8,0 %

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

10 299

8,0 %

Kapitola 7: Vnější vztahy, pomoc a rozšíření

6 201

4,8 %

Vnější vztahy (hl. 19)

3 156

2,4 %

Rozvoj a vztahy se státy AKT (hl. 21)

1 175

0,9 %

Rozšíření (hl. 22)

835

0,6 %

Humanitární pomoc (hl. 23)

1 035

0,8 %

Kapitola 8: Výzkum a jiné vnitřní politiky

10 591

8,2 %

Hospodářské a finanční záležitosti (hl. 01)

319

0,2 %

Podniky (hl. 02)

1 213

0,9 %

Hospodářská soutěž (hl. 03)

0

0,0 %

Výzkum (hl. 08)

4 283

3,3 %

Informační společnost a média (hl. 09)

1 357

1,0 %

Přímý výzkum (hl. 10)

89

0,1 %

Vnitřní trh (hl. 12)

34

0,0 %

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

2 283

1,8 %

Komunikace (hl. 16)

134

0,1 %

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

868

0,7 %

Obchod (hl. 20)

11

0,0 %

Kapitola 9: Správní a jiné výdaje

9 777

7,6 %

Parlament (odd. I)

1 580

1,2 %

Rada (odd. II)

547

0,4 %

Komise (odd. III)

6 264

4,8 %

Soudní dvůr (odd. IV)

334

0,3 %

Účetní dvůr (odd. V)

137

0,1 %

Evropský hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

126

0,1 %

Výbor regionů (odd. VII)

91

0,1 %

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

9

0,0 %

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

7

0,0 %

Evropská služba pro vnější činnost (odd. X)

682

0,5 %

Celkový součet

129 395

100,0 %

| 1.10 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že příjmy (130 000 milionů EUR) (7) a platby ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ (9 777 milionů EUR) nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly účelné (viz
  tabulka 1.2
  a body 2.35–2.36 a 9.30–9.32). Závazky ve všech skupinách politik rovněž nebyly zatíženy chybami. |
| --- | --- |

1.10

Účetní dvůr dospěl k závěru, že příjmy (130 000 milionů EUR) (7) a platby ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ (9 777 milionů EUR) nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly účelné (viz
  tabulka 1.2
  a body 2.35–2.36 a 9.30–9.32). Závazky ve všech skupinách politik rovněž nebyly zatíženy chybami.

| 1.11 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že skupina politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ (6 201 milionů EUR) nebyla ve významném (materiálním) rozsahu zatížena chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly částečně účelné. Významná (materiální) míra chyb však byla zjištěna u průběžných a konečných plateb (viz
  tabulka 1.2
  a body 7.26–7.27). |
| --- | --- |

1.11

Účetní dvůr dospěl k závěru, že skupina politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ (6 201 milionů EUR) nebyla ve významném (materiálním) rozsahu zatížena chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly částečně účelné. Významná (materiální) míra chyb však byla zjištěna u průběžných a konečných plateb (viz
  tabulka 1.2
  a body 7.26–7.27).

| 1.11 | Komise navrhla své kontroly tak, aby pokrývaly celý životní cyklus jejích víceletých projektů. Domnívá se, že tyto systémy dohledu a kontroly jsou účinné a meziročně se značně zlepšují. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že následující skupiny politik byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami: „zemědělství: tržní a přímá podpora“ (43 801 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (13 310 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „regionální politika, energetika a doprava“ (33 373 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „zaměstnanost a sociální věci“ (10 171 milionů EUR proplacených výdajů (8)) a „výzkum a jiné vnitřní politiky“ (10 591 milionů EUR plateb). U těchto skupin politik Účetní dvůr dále konstatoval, že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly částečně účelné (viz
  tabulka 1.2
  a body 3.42–3.43, 4.51–4.52, 5.70–5.71, 6.27–6.28 a 8.37–8.38). |
| --- | --- |

1.12

Účetní dvůr dospěl k závěru, že následující skupiny politik byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami: „zemědělství: tržní a přímá podpora“ (43 801 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (13 310 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „regionální politika, energetika a doprava“ (33 373 milionů EUR proplacených výdajů (8)), „zaměstnanost a sociální věci“ (10 171 milionů EUR proplacených výdajů (8)) a „výzkum a jiné vnitřní politiky“ (10 591 milionů EUR plateb). U těchto skupin politik Účetní dvůr dále konstatoval, že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly částečně účelné (viz
  tabulka 1.2
  a body 3.42–3.43, 4.51–4.52, 5.70–5.71, 6.27–6.28 a 8.37–8.38).

| 1.13 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že celkové platby byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly obecně částečně účelné (viz
  tabulka 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.13

Účetní dvůr dospěl k závěru, že celkové platby byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a že zkoumané systémy dohledu a kontroly byly obecně částečně účelné (viz
  tabulka 1.2
  ).

| 1.12–1.13 | Co se týče zemědělství: tržní a přímé podpory, nejpravděpodobnější míra chyb zjištěná Účetním dvorem za rozpočtový rok 2011 sice podle Komise představuje lehký nárůst ve srovnání s rokem předešlým, ale stále se pohybuje v běžném meziročním statistickém rozpětí a nepoukazuje na zhoršení celkové kvality řízení a kontrol výdajů ze strany členských států. Komise má za to, že ze součtu míry chyb zjištěných Účetním dvorem za poslední roky lze spolehlivě vyvodit, že nejpravděpodobnější míra chyb u EZZF se nachází relativně blízko prahu významnosti ve výši 2 %. Pokud jde o rozvoj venkova, z vlastního odhadu neoprávněných plateb, který Komise vypracovala na základě kontrolních statistik poskytnutých členskými státy v roce 2011, vyplynulo, že situace se zhoršila. To přimělo generálního ředitele GŘ AGRI k učinění výhrady ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011. V zájmu řešení situace se vytypovává řada nápravných opatření. Co se týče zavedených systémů dohledu a kontroly v oblasti zemědělství, Komise je toho názoru, že integrovaný administrativní a kontrolní systém, který se použil u 91 % všech výdajů z EZZF, je obecně účinným kontrolním systémem k omezení rizika chyb či nesprávných výdajů, a v této souvislosti by ráda připomněla, že před zbývajícím rizikem je rozpočet EU přiměřeně kryt procesem schvalování účetní závěrky. Viz odpovědi k bodům 3.10, 3.14–3.15, 3.42, 4.10, 4.43, 4.51 a 4.52.

  Společná nejpravděpodobnější míra chyb v oblasti regionální politiky, dopravy, energetiky a zaměstnanosti a sociálních věcí, uvedená v tabulce 1.3, se ve srovnání s rokem 2010 výrazně snížila, a to ze 7,7 % na 5,1 %. Také míra chyb u každé ze složek bývalé skupiny politik „Soudržnost, energetika a doprava“ (nejpravděpodobnější míra chyb 6 % u regionální politiky, energetiky a dopravy a 2,2 % u zaměstnanosti) zůstává již po třetí rok v řadě hluboko pod hodnotami hlášenými Účetním dvorem v období 2006–2008. Za tímto pozitivním vývojem stojí vylepšení ustanovení o kontrole v programovém období 2007–2013, striktní politika přerušování/zastavování plateb uplatňovaná Komisí v případě zjištěných nedostatků v souladu s akčním plánem z roku 2008 a přínos zjednodušujících opatření stanovených v právních předpisech pro stávající programové období. Komise bude své kroky nadále zaměřovat na nejvíce rizikové programy a/nebo členské státy.


  Co se týče výzkumu a jiných vnitřních politik, Komise se domnívá, že z pohledu řízení (tj. při zohlednění cílů, pokud jde o legalitu a správnost, na straně jedné a úvah o přiměřenosti rizik a nákladové efektivitě kontrol na straně druhé) zajišťují její řídící a kontrolní systémy dostatečnou věrohodnost podléhající výhradám pověřených schvalujících osob.


  Na závěr je třeba uvést, že se zvláštním ohledem na ustanovení finančního nařízení vztahujícího se na rozpočet EU (ustanovení čl. 22a odst. 2 písm. f) nařízení, které stanoví podrobná pravidla pro provádění finančního nařízení, a ustanovení čl. 28 odst. 2b písm. g) nového finančního nařízení) a s přihlédnutím k navrhovanému snížení jejích dostupných zdrojů a k stávajícím opatřením přijímaným ze strany členských států zváží Komise před přijetím a/nebo navržením vhodných opatření náklady a přínosy doporučení Účetního dvora. |
| --- | --- |

1.12–1.13

Společná nejpravděpodobnější míra chyb v oblasti regionální politiky, dopravy, energetiky a zaměstnanosti a sociálních věcí, uvedená v tabulce 1.3, se ve srovnání s rokem 2010 výrazně snížila, a to ze 7,7 % na 5,1 %. Také míra chyb u každé ze složek bývalé skupiny politik „Soudržnost, energetika a doprava“ (nejpravděpodobnější míra chyb 6 % u regionální politiky, energetiky a dopravy a 2,2 % u zaměstnanosti) zůstává již po třetí rok v řadě hluboko pod hodnotami hlášenými Účetním dvorem v období 2006–2008. Za tímto pozitivním vývojem stojí vylepšení ustanovení o kontrole v programovém období 2007–2013, striktní politika přerušování/zastavování plateb uplatňovaná Komisí v případě zjištěných nedostatků v souladu s akčním plánem z roku 2008 a přínos zjednodušujících opatření stanovených v právních předpisech pro stávající programové období. Komise bude své kroky nadále zaměřovat na nejvíce rizikové programy a/nebo členské státy.

Co se týče výzkumu a jiných vnitřních politik, Komise se domnívá, že z pohledu řízení (tj. při zohlednění cílů, pokud jde o legalitu a správnost, na straně jedné a úvah o přiměřenosti rizik a nákladové efektivitě kontrol na straně druhé) zajišťují její řídící a kontrolní systémy dostatečnou věrohodnost podléhající výhradám pověřených schvalujících osob.

Na závěr je třeba uvést, že se zvláštním ohledem na ustanovení finančního nařízení vztahujícího se na rozpočet EU (ustanovení čl. 22a odst. 2 písm. f) nařízení, které stanoví podrobná pravidla pro provádění finančního nařízení, a ustanovení čl. 28 odst. 2b písm. g) nového finančního nařízení) a s přihlédnutím k navrhovanému snížení jejích dostupných zdrojů a k stávajícím opatřením přijímaným ze strany členských států zváží Komise před přijetím a/nebo navržením vhodných opatření náklady a přínosy doporučení Účetního dvora.

Tabulka 1.2 –   Shrnutí zjištění týkajících se správnosti operací za rok 2011

| Skupina politik | Platby


  (v mil. EUR) | Posouzení zkoumaných systémů dohledu a kontroly
   (39) | Nejpravdě-podobnější míra chyb


  (MLE)


  (%) | Interval spolehlivosti


  (%) | Četnost chyb
   (40)


  (%) | Závěry auditu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolní hranice míry


  chyb | Horní hranice míry


  chyb |
| Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora (38) | 43 806 (41) | částečně účelné | 2,9
   (46) | 1,1 | 4,7 | 39 | Významná (materiální) míra chyb |
| Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví (38) | 13 305 (42) | částečně účelné | 7,7
   (47) | 4,5 | 10,9 | 57 | Významná (materiální) míra chyb |
| Regionální politika, energetika a doprava (38) | 33 373 (43) | částečně účelné | 6,0 | 3,0 | 9,0 | 59 | Významná (materiální) míra chyb |
| Zaměstnanost a sociální věci (38) | 10 171 (44) | částečně účelné | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Významná (materiální) míra chyb |
| Vnější vztahy, pomoc a rozšíření | 6 201 | částečně účelné | 1,1 | 0,0 | 2,4 | 33 | Bez významné (materiální) míry chyb |
| Výzkum a jiné vnitřní politiky | 10 591 | částečně účelné | 3,0 | 1,1 | 4,9 | 49 | Významná (materiální) míra chyb |
| Správní a jiné výdaje | 9 777 | účelné | 0,1 | 0,0 | 0,3 | 7 | Bez významné (materiální) míry chyb |
| Kontrolovaný soubor celkem | 127 224 (45) | částečně účelné | 3,9
   (48) | 3,0 | 4,8 | 44 | Významná (materiální) míra chyb |
| Příjmy | 130 000 (49) | účelné | 0,8 | 0,0 | 2,4 | 2 | Bez významné (materiální) míry chyb |

Skupina politik

Platby

(v mil. EUR)

Posouzení zkoumaných systémů dohledu a kontroly
   (39)

Nejpravdě-podobnější míra chyb

(MLE)

(%)

Interval spolehlivosti

(%)

Četnost chyb
   (40)

(%)

Závěry auditu

Dolní hranice míry

chyb

Horní hranice míry

chyb

Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora (38)

43 806 (41)

částečně účelné

2,9
   (46)

1,1

4,7

39

Významná (materiální) míra chyb

Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví (38)

13 305 (42)

částečně účelné

7,7
   (47)

4,5

10,9

57

Významná (materiální) míra chyb

Regionální politika, energetika a doprava (38)

33 373 (43)

částečně účelné

6,0

3,0

9,0

59

Významná (materiální) míra chyb

Zaměstnanost a sociální věci (38)

10 171 (44)

částečně účelné

2,2

0,9

3,4

40

Významná (materiální) míra chyb

Vnější vztahy, pomoc a rozšíření

6 201

částečně účelné

1,1

0,0

2,4

33

Bez významné (materiální) míry chyb

Výzkum a jiné vnitřní politiky

10 591

částečně účelné

3,0

1,1

4,9

49

Významná (materiální) míra chyb

Správní a jiné výdaje

9 777

účelné

0,1

0,0

0,3

7

Bez významné (materiální) míry chyb

Kontrolovaný soubor celkem

127 224 (45)

částečně účelné

3,9
   (48)

3,0

4,8

44

Významná (materiální) míra chyb

Příjmy

130 000 (49)

účelné

0,8

0,0

2,4

2

Bez významné (materiální) míry chyb

Porovnání s výsledky z předchozích let

| 1.14 | Podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb u plateb za rok 2011 ve srovnání s rokem 2010 zvýšila ve skupině politik: |
| --- | --- |

1.14

Podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb u plateb za rok 2011 ve srovnání s rokem 2010 zvýšila ve skupině politik:

1.14

| — | „zemědělství: tržní a přímá podpora“ a „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (v porovnání s dřívější skupinou politik „zemědělství a přírodní zdroje“), |
| --- | --- |

—

„zemědělství: tržní a přímá podpora“ a „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (v porovnání s dřívější skupinou politik „zemědělství a přírodní zdroje“),

| — | Co se týče zemědělství: tržní a přímé podpory, lehký nárůst oproti předchozímu roku zůstává podle názoru Komise stále v rámci běžného meziročního statistického rozpětí a nepoukazuje na zhoršení celkové kvality řízení a kontrol výdajů ze strany členských států.

  V případě rozvoje venkova Komise souhlasí s tím, že se situace zhoršila, avšak zhoršení bylo méně výrazné, než se uvádí ve zprávě Účetního dvora.


  Komise si je vědoma, že závěry Účetního dvora se týkají celé skupiny politik, nikoli podskupin.


  Domnívá se, že její řídící a kontrolní systémy vztahující se na programy v rámci výzkumu a jiných vnitřních politik zajišťují z pohledu řízení (tj. při zohlednění cílů, pokud jde o legalitu a správnost, na straně jedné a úvah o přiměřenosti rizik a nákladové efektivitě kontrol na straně druhé) dostatečnou věrohodnost podléhající výhradám pověřených schvalujících osob. |
| --- | --- |

—

V případě rozvoje venkova Komise souhlasí s tím, že se situace zhoršila, avšak zhoršení bylo méně výrazné, než se uvádí ve zprávě Účetního dvora.

Komise si je vědoma, že závěry Účetního dvora se týkají celé skupiny politik, nikoli podskupin.

Domnívá se, že její řídící a kontrolní systémy vztahující se na programy v rámci výzkumu a jiných vnitřních politik zajišťují z pohledu řízení (tj. při zohlednění cílů, pokud jde o legalitu a správnost, na straně jedné a úvah o přiměřenosti rizik a nákladové efektivitě kontrol na straně druhé) dostatečnou věrohodnost podléhající výhradám pověřených schvalujících osob.

| — | „výzkum a jiné vnitřní politiky“. |
| --- | --- |

—

„výzkum a jiné vnitřní politiky“.

Ve skupinách politik „regionální politika, energetika a doprava“ a „zaměstnanost a sociální věci“ (v porovnání s dřívější skupinou politik „soudržnost, energetika a doprava“) se nejpravděpodobnější míra chyb odhadovaná Účetním dvorem snížila.

Komise si všímá, že míra chyb se již třetím rokem v řadě nachází na podstatně nižší úrovni, než kterou Účetní dvůr zaznamenával v letech 2006–2008. Za tímto pozitivním vývojem stojí vylepšení ustanovení o kontrole v programovém období 2007–2013 a striktní politika přerušování/zastavování plateb uplatňovaná v případě zjištěných nedostatků v souladu s akčním plánem z roku 2008. Z tabulky 1.3 vyplývá, že společná nejpravděpodobnější míra chyb v oblasti regionální politiky, dopravy, energetiky a zaměstnanosti a sociálních věcí se rovněž výrazně snížila ve srovnání s rokem 2010, a to ze 7,7 % na 5,1 %.

Pokud jde o nejpravděpodobnější míru chyb u ostatních skupin politik („vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ a „správní a jiné výdaje“), zůstává odhad Účetního dvora stabilní (viz
  tabulka 1.3
  ).

| 1.15 | Nejpravděpodobnější míra chyb, kterou Účetní dvůr odhaduje u plateb jako celku, zůstává ve svém souhrnu ve srovnání s rokem 2010 stabilní (3,9 % v roce 2011 a 3,7 % v roce 2010, viz také
  tabulka 1.3
  a
  graf 1.1
  ) (9). Účetní dvůr zjistil chyby přibližně ve dvou pětinách testovaných operací (2010: přibližně ve třetině). Četnost chyb se podle zjištění Účetního dvora zvýšila ve všech skupinách politik kromě bývalé skupiny politik „soudržnost, energetika a doprava“ a „správních a jiných výdajů“, kde zůstává stabilní (viz
  tabulka 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.15

Nejpravděpodobnější míra chyb, kterou Účetní dvůr odhaduje u plateb jako celku, zůstává ve svém souhrnu ve srovnání s rokem 2010 stabilní (3,9 % v roce 2011 a 3,7 % v roce 2010, viz také
  tabulka 1.3
  a
  graf 1.1
  ) (9). Účetní dvůr zjistil chyby přibližně ve dvou pětinách testovaných operací (2010: přibližně ve třetině). Četnost chyb se podle zjištění Účetního dvora zvýšila ve všech skupinách politik kromě bývalé skupiny politik „soudržnost, energetika a doprava“ a „správních a jiných výdajů“, kde zůstává stabilní (viz
  tabulka 1.3
  ).

| 1.15 | Po zohlednění nového hodnocení chyb v oblasti zemědělství, pokud jde o podmíněnost, Komise podotýká, že nejpravděpodobnější míra chyb odhadnutá Účetním dvorem se navzdory řadě nepříznivých technických a strukturálních faktorů (víceleté programy EU vstoupily do kritické fáze se zvyšujícím se počtem složitých plateb, čímž se nutně zvyšuje pravděpodobnost výskytu chyb) velmi blíží hodnotě z roku 2010. |
| --- | --- |

1.15

Tabulka 1.3 –   Porovnání výsledků auditu za rok 2010 a 2011

| Skupina politik | Nejpravděpodobnější míra chyb


  (MLE)


  (%) | Interval spolehlivosti


  (%) | Četnost chyb


  (%) | Závěry auditu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dolní hranice míry chyb


  (LEL) | Horní hranice míry chyb


  (UEL) |
| 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 |
| Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora | 2,3 | 4,0 (50) | 2,9 | 0,8 | 2,5 | 1,1 | 3,8 | 5,6 | 4,7 | 37 | 48 | 39 | Významná (materiální) míra chyb | Významná (materiální) míra chyb |
| Rozvoj venkova, životního prostředí, rybolov a ochrana zdraví | 7,7 | 4,5 | 10,9 | 57 | Významná (materiální) míra chyb |
| Regionální politika, energetika a doprava | 7,7 | 5,1 (50) | 6,0 | 4,7 | 3,2 | 3,0 | 10,7 | 7,1 | 9,0 | 49 | 50 | 59 | Významná (materiální) míra chyb | Významná (materiální) míra chyb |
| Zaměstnanost a sociální věci | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Významná (materiální) míra chyb |
| Vnější vztahy, pomoc a rozšíření | 1,7 | 1,1 | 0,1 | 0,0 | 3,3 | 2,4 | 23 | 33 | Bez významné (materiální) míry chyb | Bez významné (materiální) míry chyb |
| Výzkum a jiné vnitřní politiky | 1,4 | 3,0 | 0,6 | 1,1 | 2,1 | 4,9 | 39 | 49 | Bez významné (materiální) míry chyb | Významná (materiální) míra chyb |
| Správní a jiné výdaje | 0,4 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 0,3 | 7 | 7 | Bez významné (materiální) míry chyb | Bez významné (materiální) míry chyb |
| Kontrolovaný soubor celkem | 3,7 | 3,9
   (51) | 2,6 | 3,0 | 4,8 | 4,8 | 36 | 44 | Významná (materiální) míra chyb | Významná (materiální) míra chyb |
| Příjmy | 0,0 | 0,8 | – | 0,0 | – | 2,4 | – | 2 | Bez významné (materiální) míry chyb | Bez významné (materiální) míry chyb |

Skupina politik

Nejpravděpodobnější míra chyb

(MLE)

(%)

Interval spolehlivosti

(%)

Četnost chyb

(%)

Závěry auditu

Dolní hranice míry chyb

(LEL)

Horní hranice míry chyb

(UEL)

2010

2011

2010

2011

2010

2011

2010

2011

2010

2011

Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora

2,3

4,0 (50)

2,9

0,8

2,5

1,1

3,8

5,6

4,7

37

48

39

Významná (materiální) míra chyb

Významná (materiální) míra chyb

Rozvoj venkova, životního prostředí, rybolov a ochrana zdraví

7,7

4,5

10,9

57

Významná (materiální) míra chyb

Regionální politika, energetika a doprava

7,7

5,1 (50)

6,0

4,7

3,2

3,0

10,7

7,1

9,0

49

50

59

Významná (materiální) míra chyb

Významná (materiální) míra chyb

Zaměstnanost a sociální věci

2,2

0,9

3,4

40

Významná (materiální) míra chyb

Vnější vztahy, pomoc a rozšíření

1,7

1,1

0,1

0,0

3,3

2,4

23

33

Bez významné (materiální) míry chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

Výzkum a jiné vnitřní politiky

1,4

3,0

0,6

1,1

2,1

4,9

39

49

Bez významné (materiální) míry chyb

Významná (materiální) míra chyb

Správní a jiné výdaje

0,4

0,1

0,0

0,0

1,1

0,3

7

7

Bez významné (materiální) míry chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

Kontrolovaný soubor celkem

3,7

3,9
   (51)

2,6

3,0

4,8

4,8

36

44

Významná (materiální) míra chyb

Významná (materiální) míra chyb

Příjmy

0,0

0,8

–

0,0

–

2,4

–

2

Bez významné (materiální) míry chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

Image

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Úvod

| 1.16 | Podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie nese konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Komise. Hlavním pilířem současného systému Komise pro řízení prostředků EU (který byl zcela přepracován v rámci reformy zahájené v dubnu 2000 (10) v reakci na usnesení přijaté Evropským parlamentem (11)) je odpovědnost generálních ředitelů. Ti také odpovídají za zavedení účelných systémů dohledu a kontroly, splňujících stanovené standardy (12). |
| --- | --- |

1.16

Podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie nese konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Komise. Hlavním pilířem současného systému Komise pro řízení prostředků EU (který byl zcela přepracován v rámci reformy zahájené v dubnu 2000 (10) v reakci na usnesení přijaté Evropským parlamentem (11)) je odpovědnost generálních ředitelů. Ti také odpovídají za zavedení účelných systémů dohledu a kontroly, splňujících stanovené standardy (12).

| 1.17 | Generální ředitelé Komise každoročně předkládají o výkonu svých povinností zprávy o činnosti (13). Součástí těchto zpráv je mimo jiné prohlášení o tom, do jaké míry byly zdroje využity pro plánované účely a nakolik kontrolní postupy zajišťují legalitu a správnost operací. Zjistí-li generální ředitelé v tomto ohledu výrazné problémy, mohou ve svém prohlášení vyjádřit výhradu. |
| --- | --- |

1.17

Generální ředitelé Komise každoročně předkládají o výkonu svých povinností zprávy o činnosti (13). Součástí těchto zpráv je mimo jiné prohlášení o tom, do jaké míry byly zdroje využity pro plánované účely a nakolik kontrolní postupy zajišťují legalitu a správnost operací. Zjistí-li generální ředitelé v tomto ohledu výrazné problémy, mohou ve svém prohlášení vyjádřit výhradu.

| 1.18 | Komise přebírá politickou odpovědnost za řízení prováděné generálními řediteli prostřednictvím své souhrnné zprávy. Tato zpráva vychází z prohlášení, která generální ředitelé předložili ve svých výročních zprávách o činnosti, a také z dalších zdrojů, např. celkového stanoviska interního auditora. Zpráva také popisuje opatření, která Komise přijala k řešení nedostatků v oblasti řízení a kontroly. |
| --- | --- |

1.18

Komise přebírá politickou odpovědnost za řízení prováděné generálními řediteli prostřednictvím své souhrnné zprávy. Tato zpráva vychází z prohlášení, která generální ředitelé předložili ve svých výročních zprávách o činnosti, a také z dalších zdrojů, např. celkového stanoviska interního auditora. Zpráva také popisuje opatření, která Komise přijala k řešení nedostatků v oblasti řízení a kontroly.

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů
   (14)

Vyšší objem plateb, k nimž byly vyjádřeny výhrady

| 1.19 | Přestože všichni generální ředitelé uvedli, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací, počet generálních ředitelství nebo útvarů, které vyjádřily jednu nebo více výhrad, vzrostl v roce 2011 na 16 (2010: 13). Celkový počet výhrad se tak v roce 2011 zvýšil na 27 (2010: 17), přičemž většina z nich se stejně jako v předcházejících letech týká nedostatků ve správnosti operací. Celkový finanční dopad výhrad se zvýšil na 1 959 milionů EUR, což představuje 1,5 % plateb realizovaných v roce 2011 (2010: 423 milionů EUR, resp. 0,3 %) (viz
  tabulka 1.4
  a kapitoly 2 až 9). |
| --- | --- |

1.19

Přestože všichni generální ředitelé uvedli, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací, počet generálních ředitelství nebo útvarů, které vyjádřily jednu nebo více výhrad, vzrostl v roce 2011 na 16 (2010: 13). Celkový počet výhrad se tak v roce 2011 zvýšil na 27 (2010: 17), přičemž většina z nich se stejně jako v předcházejících letech týká nedostatků ve správnosti operací. Celkový finanční dopad výhrad se zvýšil na 1 959 milionů EUR, což představuje 1,5 % plateb realizovaných v roce 2011 (2010: 423 milionů EUR, resp. 0,3 %) (viz
  tabulka 1.4
  a kapitoly 2 až 9).

Tabulka 1.4 –   Výhrady vyjádřené generálními ředitelstvími Komise za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| GŘ/útvar
   (52) | Výhrady | Celkové platby v příslušných oblastech na základě sestavování rozpočtu podle činností
   (53) | Finanční dopad výhrad
   (54) |
| AGRI | 1 – | Závažné nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Portugalsku |

(v mil. EUR)

GŘ/útvar
   (52)

Výhrady

Celkové platby v příslušných oblastech na základě sestavování rozpočtu podle činností
   (53)

Finanční dopad výhrad
   (54)

AGRI

1 –

Závažné nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Portugalsku

ohrožení pověsti

| 2 – | Výdaje na rozvoj venkova |
| --- | --- |

2 –

Výdaje na rozvoj venkova

12 292,02

278,00

| 3 – | Nedostatky v dohledu a kontrole u certifikovaných ekologických produktů |
| --- | --- |

3 –

Nedostatky v dohledu a kontrole u certifikovaných ekologických produktů

ohrožení pověsti

BUDG

| 1 – | Pochybnosti o spolehlivosti systému schvalování souladu a účtování v Belgii a o správnosti výše tradičních vlastních zdrojů odvedených do rozpočtu EU. |
| --- | --- |

1 –

Pochybnosti o spolehlivosti systému schvalování souladu a účtování v Belgii a o správnosti výše tradičních vlastních zdrojů odvedených do rozpočtu EU.

bez odhadu

CLIMA

| 1 – | Zjištění výrazného nedostatku v bezpečnosti vnitrostátních registrů systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) po internetových útocích v několika členských státech v letech 2010 a 2011 |
| --- | --- |

1 –

Zjištění výrazného nedostatku v bezpečnosti vnitrostátních registrů systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) po internetových útocích v několika členských státech v letech 2010 a 2011

ohrožení pověsti

COMM

| 1 – | Možný nesoulad se stávajícími právními předpisy o právech duševního vlastnictví |
| --- | --- |

1 –

Možný nesoulad se stávajícími právními předpisy o právech duševního vlastnictví

bez odhadu

EACEA

Významná (materiální) výše prostředků roku 2011, k nimž se vztahuje riziko plynoucí z míry chyb v grantových platbách v rámci rozpočtu programu celoživotního učení (2007–2013) za rok 2011

1 189,68

4,26

EMPL

| 1 – | Nedostatky v systémech řízení a kontroly (období 2007–2013) v operačních programech v rámci ESF v Belgii, České republice, Německu, Španělsku, Itálii, Lotyšsku, Litvě, Rumunsku, Slovensku a Spojeném království a nedostatky týkající se složky IV nástroje NPP pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie |
| --- | --- |

1 –

Nedostatky v systémech řízení a kontroly (období 2007–2013) v operačních programech v rámci ESF v Belgii, České republice, Německu, Španělsku, Itálii, Lotyšsku, Litvě, Rumunsku, Slovensku a Spojeném království a nedostatky týkající se složky IV nástroje NPP pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie

9 557,19

58,70

| 2 – | Nedostatky v systémech řízení a kontroly (období 2000–2006) u operačních programů v rámci ESF v Německu, Francii, Itálii a Španělsku, u nichž vnitrostátní orgány neuplatnily dostatečná kontrolní a nápravná opatření |
| --- | --- |

2 –

Nedostatky v systémech řízení a kontroly (období 2000–2006) u operačních programů v rámci ESF v Německu, Francii, Itálii a Španělsku, u nichž vnitrostátní orgány neuplatnily dostatečná kontrolní a nápravná opatření

437,04

0,00

ENER

| 1 – | Míra zbytkových chyb v přesnosti výkazů nákladů souvisejících se zakázkami v rámci 6. RP |
| --- | --- |

1 –

Míra zbytkových chyb v přesnosti výkazů nákladů souvisejících se zakázkami v rámci 6. RP

25,79

1,15

| 2 – | Míra zbytkových chyb v přesnosti výkazů nákladů souvisejících se zakázkami v rámci 7. RP |
| --- | --- |

2 –

Míra zbytkových chyb v přesnosti výkazů nákladů souvisejících se zakázkami v rámci 7. RP

133,43

5,26

ENTR

| 1 – | Přesnost výkazů nákladů v rámci 6. RP |
| --- | --- |

1 –

Přesnost výkazů nákladů v rámci 6. RP

4,17

0,16

| 2 – | Přesnost výkazů nákladů v rámci 7. RP |
| --- | --- |

2 –

Přesnost výkazů nákladů v rámci 7. RP

419,65

0,93

| 3 – | Spolehlivost finančního výkaznictví Evropské kosmické agentury o společném provádění kosmické části programu GMES a provádění programů EGNOS a Galileo |
| --- | --- |

3 –

Spolehlivost finančního výkaznictví Evropské kosmické agentury o společném provádění kosmické části programu GMES a provádění programů EGNOS a Galileo

bez odhadu

HOME

| 1 – | Míra zbytkových chyb ve vzorku neauditovaných grantů v programech týkajících činnosti ABB Bezpečnost a ochrana svobod |
| --- | --- |

1 –

Míra zbytkových chyb ve vzorku neauditovaných grantů v programech týkajících činnosti ABB Bezpečnost a ochrana svobod

132,90

3,09

| 2 – | Přetrvávající riziko zpoždění u projektu SIS II |
| --- | --- |

2 –

Přetrvávající riziko zpoždění u projektu SIS II

ohrožení pověsti

INFSO

| 1 – | Přesnost výkazů nákladů týkajících se grantových dohod v rámci 7. RP |
| --- | --- |

1 –

Přesnost výkazů nákladů týkajících se grantových dohod v rámci 7. RP

1 217,06

22,60

MARE

| 1 – | Systémy řízení a kontroly u operačních programů v rámci FNOR v Německu (cíl 1) |
| --- | --- |

1 –

Systémy řízení a kontroly u operačních programů v rámci FNOR v Německu (cíl 1)

ohrožení pověsti

| 2a – | Systémy řízení a kontroly u programů Evropského rybářského fondu v České republice, Španělsku, Itálii, Nizozemsku, Rumunsku, Slovensku, Finsku a Švédsku |
| --- | --- |

2a –

Systémy řízení a kontroly u programů Evropského rybářského fondu v České republice, Španělsku, Itálii, Nizozemsku, Rumunsku, Slovensku, Finsku a Švédsku

444,42

9,11

| 2b – | Způsobilost výdajů týkajících se investic do rybářských plavidel |
| --- | --- |

2b –

Způsobilost výdajů týkajících se investic do rybářských plavidel

10,71

MOVE

| 1 – | Přesnost výkazů nákladů v souvislosti se zakázkami v rámci 6. RP |
| --- | --- |

1 –

Přesnost výkazů nákladů v souvislosti se zakázkami v rámci 6. RP

19,29

0,86

| 2 – | Přesnost výkazů nákladů v souvislosti se zakázkami v rámci 7. RP |
| --- | --- |

2 –

Přesnost výkazů nákladů v souvislosti se zakázkami v rámci 7. RP

39,68

1,23

REA

Přesnost výkazů nákladů s dopadem na finanční prostředky EU poskytované na složku kosmického výzkumu a bezpečnosti zvláštního programu Spolupráce v rámci 7.RP

423,82

3,63

REGIO

| 1 – | Systémy dohledu a kontroly týkající se EFRR / Fondu soudržnosti / NPP (2007–2013) v Bulharsku, České republice, Německu, Estonsku, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku, Litvě, Nizozemsku, Rakousku, Polsku, Slovinsku, Slovensku a Spojeném království a programů územní spolupráce. |
| --- | --- |

1 –

Systémy dohledu a kontroly týkající se EFRR / Fondu soudržnosti / NPP (2007–2013) v Bulharsku, České republice, Německu, Estonsku, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku, Litvě, Nizozemsku, Rakousku, Polsku, Slovinsku, Slovensku a Spojeném království a programů územní spolupráce.

30 044,46

1 427,00

| 2 – | Systémy dohledu a kontroly týkající se EFRR / Fondu soudržnosti / NPP (2000–2006) v Německu, Irsku, Španělsku, Itálii, Maďarsku a programů přeshraniční spolupráce |
| --- | --- |

2 –

Systémy dohledu a kontroly týkající se EFRR / Fondu soudržnosti / NPP (2000–2006) v Německu, Irsku, Španělsku, Itálii, Maďarsku a programů přeshraniční spolupráce

ohrožení pověsti

RTD

| 1 – | Přesnost výkazů nákladů v souvislosti s granty 6. RP |
| --- | --- |

1 –

Přesnost výkazů nákladů v souvislosti s granty 6. RP

517,11

20,56

| 2 – | Přesnost výkazů nákladů v souvislosti s granty 7. RP |
| --- | --- |

2 –

Přesnost výkazů nákladů v souvislosti s granty 7. RP

3 765,16

100,80

SANCO

| 1 – | Přesnost výkazů nákladů členských států u programů vymýcení a monitorování chorob zvířat v oblasti politiky týkající se potravin a krmiv |
| --- | --- |

1 –

Přesnost výkazů nákladů členských států u programů vymýcení a monitorování chorob zvířat v oblasti politiky týkající se potravin a krmiv

256,23

10,70

Celkem

60 919,10

1 958,75

| 1.20 | Zvýšení v počtu výhrad, generálních ředitelství, která je vyjádřila, a nárůst odhadovaného finančního dopadu svědčí o tom, že generální ředitelé si jsou vědomi vysokého rizika výskytu chyb v určitých oblastech, např. v oblasti rozvoje venkova, soudržnosti nebo v sedmém rámcovém programu (7. RP). To ostatně potvrzují i výsledky auditu Účetního dvora v roce 2011 (viz body 1.10–1.15). |
| --- | --- |

1.20

Zvýšení v počtu výhrad, generálních ředitelství, která je vyjádřila, a nárůst odhadovaného finančního dopadu svědčí o tom, že generální ředitelé si jsou vědomi vysokého rizika výskytu chyb v určitých oblastech, např. v oblasti rozvoje venkova, soudržnosti nebo v sedmém rámcovém programu (7. RP). To ostatně potvrzují i výsledky auditu Účetního dvora v roce 2011 (viz body 1.10–1.15).

| 1.20 | Komise různé důvody tohoto zvýšení rozebrala ve své souhrnné zprávě za rok 2011. Jejich shrnutí je uvedeno níže v bodě 1.27. V případě regionální politiky lze zvýšení počtu výhrad vysvětlit uplatňováním přísnější metodiky, zejména pak vyhodnocováním kumulativního rizika zbytkových chyb, v návaznosti na připomínky, které Účetní dvůr vznesl ve svých předchozích výročních zprávách. Jedná se o první rok, kdy je k programům vznesena výhrada, jestliže kumulativní riziko zbytkových chyb přesáhne výši 2 %. |
| --- | --- |

1.20

„Míra zbytkových chyb“ dle odhadu Komise

| 1.21 | Každé generální ředitelství musí posoudit, nakolik i při fungování systémů dohledu a kontroly zůstávají operace zatíženy chybami. K tomu může posloužit výpočet míry zbytkových chyb. Jednoduše řečeno se jedná o míru chyb získanou na základě prověrky reprezentativního vzorku operací po odečtení veškerých oprav provedených na základě systémů dohledu a kontroly. Přesahuje-li míra zbytkových chyb 2 %, je generální ředitel povinen v prohlášení, jež je součástí výroční zprávy o činnosti, vyjádřit výhradu. |
| --- | --- |

1.21

Každé generální ředitelství musí posoudit, nakolik i při fungování systémů dohledu a kontroly zůstávají operace zatíženy chybami. K tomu může posloužit výpočet míry zbytkových chyb. Jednoduše řečeno se jedná o míru chyb získanou na základě prověrky reprezentativního vzorku operací po odečtení veškerých oprav provedených na základě systémů dohledu a kontroly. Přesahuje-li míra zbytkových chyb 2 %, je generální ředitel povinen v prohlášení, jež je součástí výroční zprávy o činnosti, vyjádřit výhradu.

| 1.21 | Prověrka reprezentativního vzorku operací si obvykle vyžaduje auditní práci, která je mimo možnosti generálních ředitelství a útvarů mimo čtyři hlavní výdajové oblasti (zemědělství, strukturální fondy, vnější pomoc a výzkum). Stávající pokyny k výročním zprávám o činnosti nabízí podrobné instrukce týkající se způsobu, jak zaručit věrohodnost, pokud dostupné kontrolní ukazatele nejsou z hlediska souboru operací statisticky reprezentativní. V případě politiky soudržnosti právní předpisy stanoví, že audit reprezentativních vzorků operací u programů nebo skupin programů provádějí každý rok členské státy. Výsledná míra chyb je posléze přezkoumávána a potvrzována útvary Komise, které ji používají pro účely prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | V pokynech pro vypracování výročních zpráv o činnosti za rok 2011 Komise poprvé poskytla generálním ředitelstvím instrukce, jak míru zbytkových chyb počítat. Díky tomu se některá prohlášení zlepšila, konkrétně prohlášení generálních ředitelství pro oblast soudržnosti (viz body 5.66 a 6.25), Generálního ředitelství pro výzkum a inovace a Generálního ředitelství pro informační společnost a média (viz body 8.35–8.36). Účetní dvůr však zjistil v těchto instrukcích a jejich uplatňování nedostatky. Některá generální ředitelství uváděla nejasné informace a/nebo míru zbytkových chyb podcenila, v důsledku čehož žádné výhrady nevyjádřila nebo zmírnila jejich závažnost (15). Například: |
| --- | --- |

1.22

V pokynech pro vypracování výročních zpráv o činnosti za rok 2011 Komise poprvé poskytla generálním ředitelstvím instrukce, jak míru zbytkových chyb počítat. Díky tomu se některá prohlášení zlepšila, konkrétně prohlášení generálních ředitelství pro oblast soudržnosti (viz body 5.66 a 6.25), Generálního ředitelství pro výzkum a inovace a Generálního ředitelství pro informační společnost a média (viz body 8.35–8.36). Účetní dvůr však zjistil v těchto instrukcích a jejich uplatňování nedostatky. Některá generální ředitelství uváděla nejasné informace a/nebo míru zbytkových chyb podcenila, v důsledku čehož žádné výhrady nevyjádřila nebo zmírnila jejich závažnost (15). Například:

| 1.22 | Komisi potěšilo uznání vyjádřené v souvislosti s vylepšenými pokyny, na kterých zapracovala v reakci na doporučení ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2010.

  Komise se domnívá, že se generální ředitelství zmíněná Účetním dvorem těmito pokyny řídila a vznesla náležité výhrady. |
| --- | --- |

1.22

Komise se domnívá, že se generální ředitelství zmíněná Účetním dvorem těmito pokyny řídila a vznesla náležité výhrady.

| — | v pokynech se dostatečně nevysvětluje, jak postupovat, pokud míru zbytkových chyb nelze spolehlivě spočítat, |
| --- | --- |

—

v pokynech se dostatečně nevysvětluje, jak postupovat, pokud míru zbytkových chyb nelze spolehlivě spočítat,

| — | Pokyny k výročním zprávám o činnosti obsahují krok za krokem konkrétní instrukce k tomu, jak postupovat v případě, že tyto informace nejsou dostupné. |
| --- | --- |

—

| — | některé částky byly do výpočtu zahrnuty i přes to, že kvůli dlouhým zpožděním nebyly zatím obdrženy nebo získány zpět, |
| --- | --- |

—

některé částky byly do výpočtu zahrnuty i přes to, že kvůli dlouhým zpožděním nebyly zatím obdrženy nebo získány zpět,

| — | Při výpočtu míry zbytkových chyb se v souladu s pokyny Komise braly v úvahu pouze finanční opravy, jež byly oficiálně odsouhlaseny vnitrostátními orgány a zaneseny do účetnictví certifikačního orgánu. Pokud jsou tyto podmínky splněny, Komise zajišťuje, aby byly všechny odsouhlasené finanční opravy odečteny od následující žádosti o platbu, kterou příslušné orgány předloží. |
| --- | --- |

—

| — | do výpočtu míry zbytkových chyb byly zahrnuty různé typy opravných opatření (finanční opravy / odnětí a zpětné vymáhání částek), a to i přes rozdíly plynoucí z jejich povahy (16). V pokynech se navíc počítá i se zohledňováním případů pozastavování plateb. |
| --- | --- |

—

do výpočtu míry zbytkových chyb byly zahrnuty různé typy opravných opatření (finanční opravy / odnětí a zpětné vymáhání částek), a to i přes rozdíly plynoucí z jejich povahy (16). V pokynech se navíc počítá i se zohledňováním případů pozastavování plateb.

| — | Komise souhlasí s tím, že by se při výpočtu míry zbytkových chyb neměly zahrnovat zastavené platby, a žádné generální ředitelství tak nečinilo. |
| --- | --- |

—

| 1.23 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že míra zbytkových chyb zatím není spolehlivým ukazatelem rozsahu, v jakém operace zůstávají zatíženy chybami. |
| --- | --- |

1.23

Účetní dvůr dospěl k závěru, že míra zbytkových chyb zatím není spolehlivým ukazatelem rozsahu, v jakém operace zůstávají zatíženy chybami.

| 1.23 | Komise uznává, že je žádoucí, aby se ukazatel míry zbytkových chyb používal šíře a jednotněji, zároveň však připomíná, že ukazatel není určen k výhradnímu či všeobecnému používání. Většina generálních ředitelství a útvarů bude při vyhodnocování ohrožených částek i nadále vycházet z jiných ukazatelů. Středně velká generální ředitelství by se zejména potýkala s nepříznivým poměrem mezi náklady na kontroly a jejich účinností. |
| --- | --- |

1.23

Souhrnná zpráva Komise

| 1.24 | V úvodu souhrnné zprávy se uvádí (17), že jejím schválením Komise přijímá celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU, a to na základě prohlášení o věrohodnosti a výhrad, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé a vedoucí útvarů. |
| --- | --- |

1.24

V úvodu souhrnné zprávy se uvádí (17), že jejím schválením Komise přijímá celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU, a to na základě prohlášení o věrohodnosti a výhrad, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé a vedoucí útvarů.

| 1.25 | Hlavním zdrojem informací pro souhrnnou zprávu jsou výroční zprávy o činnosti. Komise uvádí, že všechny poskytují přiměřenou jistotu ohledně správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr zaznamenal zlepšení některých výročních zpráv o činnosti, v nichž se uznává vysoké riziko výskytu chyb a uvádějí vyčíslitelné ukazatele pro měření správnosti operací (viz body 1.20 a 1.22). Přesto však zdůrazňuje, že problémy zjištěné v minulosti zůstávají nevyřešeny (viz bod 1.22 a
  příloha 1.2
  , bod 2). |
| --- | --- |

1.25

Hlavním zdrojem informací pro souhrnnou zprávu jsou výroční zprávy o činnosti. Komise uvádí, že všechny poskytují přiměřenou jistotu ohledně správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr zaznamenal zlepšení některých výročních zpráv o činnosti, v nichž se uznává vysoké riziko výskytu chyb a uvádějí vyčíslitelné ukazatele pro měření správnosti operací (viz body 1.20 a 1.22). Přesto však zdůrazňuje, že problémy zjištěné v minulosti zůstávají nevyřešeny (viz bod 1.22 a
  příloha 1.2
  , bod 2).

| 1.25 | Viz odpověď Komise k bodu 1.22 a příloze 1.2, bodu 2. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | Souhrnná zpráva rovněž čerpá z druhého celkového stanoviska vydaného interním auditorem Komise. Toto stanovisko vychází z práce prováděné od roku 2009 do roku 2011 útvarem interního auditu a odděleními interního auditu a také z jistoty vyjádřené vedoucími pracovníky ve výročních zprávách o činnosti za rok 2011. Ve srovnání s předchozím rokem se celkové stanovisko zlepšilo, neboť o příslušných záležitostech poskytuje podrobnější informace. Stanovisko zůstává kladné, přičemž ve většině případů vychází ze stejných výhrad, jaké jsou obsaženy ve výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr se domnívá, že by příslušná generální ředitelství měla patřičně řešit záležitosti, které podle interního auditora vyžadují pozornost, jako např. nedostatky v oblasti vnější pomoci (18). |
| --- | --- |

1.26

Souhrnná zpráva rovněž čerpá z druhého celkového stanoviska vydaného interním auditorem Komise. Toto stanovisko vychází z práce prováděné od roku 2009 do roku 2011 útvarem interního auditu a odděleními interního auditu a také z jistoty vyjádřené vedoucími pracovníky ve výročních zprávách o činnosti za rok 2011. Ve srovnání s předchozím rokem se celkové stanovisko zlepšilo, neboť o příslušných záležitostech poskytuje podrobnější informace. Stanovisko zůstává kladné, přičemž ve většině případů vychází ze stejných výhrad, jaké jsou obsaženy ve výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr se domnívá, že by příslušná generální ředitelství měla patřičně řešit záležitosti, které podle interního auditora vyžadují pozornost, jako např. nedostatky v oblasti vnější pomoci (18).

| 1.26 | Interní auditor zajišťuje soudržnost mezi výhradami jeho celkového stanoviska a výhradami generálních ředitelů a vedoucích útvarů prostřednictvím dialogu, který trvá od ukončení jeho auditu až po podpis prohlášení o věrohodnosti. Stanovisko vychází z auditů prováděných po dobu tří let ve všech významných oblastech.

  V zájmu řešení veškerých rizik, na něž interní auditor upozorní pověřené schvalující osoby, předmětná generální ředitelství vypracovávají a provádějí akční plány, které jsou předmětem důsledného monitorování ze strany generálních ředitelů a výboru Komise pro sledování auditu. |
| --- | --- |

1.26

V zájmu řešení veškerých rizik, na něž interní auditor upozorní pověřené schvalující osoby, předmětná generální ředitelství vypracovávají a provádějí akční plány, které jsou předmětem důsledného monitorování ze strany generálních ředitelů a výboru Komise pro sledování auditu.

| 1.27 | Komise si uvědomuje vysoké riziko výskytu chyb, a zvýšila proto objem plateb, k nimž vyjádřila výhradu (viz bod 1.20). Podle jejích slov k této skutečnosti přispěla řada faktorů, mimo jiné:






  — | víceletý prováděcí cyklus je u většiny programů na období 2007–2013 plně rozběhnutý, |
| --- | --- | --- |

1.27

Komise si uvědomuje vysoké riziko výskytu chyb, a zvýšila proto objem plateb, k nimž vyjádřila výhradu (viz bod 1.20). Podle jejích slov k této skutečnosti přispěla řada faktorů, mimo jiné:

—

víceletý prováděcí cyklus je u většiny programů na období 2007–2013 plně rozběhnutý,

| — | u mnoha výdajových oblastí jsou nyní k dispozici spolehlivější ukazatele kvality finančního řízení, |
| --- | --- |

—

u mnoha výdajových oblastí jsou nyní k dispozici spolehlivější ukazatele kvality finančního řízení,

| — | díky novým pokynům k těmto ukazatelům již předběžné financování nesnižuje průměrnou míru chyb zjištěných v průběžných a konečných platbách. |
| --- | --- |

—

díky novým pokynům k těmto ukazatelům již předběžné financování nesnižuje průměrnou míru chyb zjištěných v průběžných a konečných platbách.

| 1.27 | Viz odpověď Komise k bodu 1.20. |
| --- | --- |

1.27

| 1.28 | Komise zároveň v této souvislosti uznává potřebu dalších zlepšení, která umožní předkládat transparentnější informace o kvalitě finančního řízení, a navrhuje proto taková opatření jako: |
| --- | --- |

1.28

Komise zároveň v této souvislosti uznává potřebu dalších zlepšení, která umožní předkládat transparentnější informace o kvalitě finančního řízení, a navrhuje proto taková opatření jako:

1.28

| — | v příslušných výročních zprávách o činnosti vykazovat údaje týkající se provádění, výsledků a auditů činností souvisejících s finančními nástroji, |
| --- | --- |

—

v příslušných výročních zprávách o činnosti vykazovat údaje týkající se provádění, výsledků a auditů činností souvisejících s finančními nástroji,

| — | Změna nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 13. prosince 2011, kterou iniciovala Komise v červenci 2011, zavedla formální požadavek, aby řídící orgány podávaly hlášení o finančních nástrojích v každoročních a závěrečných zprávách o provádění operačních programů. Komise tyto údaje shrne ve výroční zprávě o činnosti, ve které popíše pokrok učiněný v oblasti financování a provádění finančních nástrojů. Souhrnnou zprávu vypracuje Komise do 1. října 2012.

  V návaznosti na připomínky, které Účetní dvůr vznesl k činnostem v rámci finančních nástrojů ve své výroční zprávě za rok 2010, navíc Komise v roce 2011 provedla zvláštní audit zaměřený na tuto oblast a o jeho výsledcích informovala ve výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO (strana 73) a GŘ EMPL (strany 45–46). V auditu této oblasti hodlá Komise v roce 2012 a letech následujících pokračovat. |
| --- | --- |

—

V návaznosti na připomínky, které Účetní dvůr vznesl k činnostem v rámci finančních nástrojů ve své výroční zprávě za rok 2010, navíc Komise v roce 2011 provedla zvláštní audit zaměřený na tuto oblast a o jeho výsledcích informovala ve výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO (strana 73) a GŘ EMPL (strany 45–46). V auditu této oblasti hodlá Komise v roce 2012 a letech následujících pokračovat.

| — | v příslušných výročních zprávách o činnosti zveřejňovat ukazatele relevantní pro víceleté kontrolní strategie, jako se to děje v oblasti soudržnosti, a více harmonizovat kritéria významnosti (materiality) ve výročních kontrolních zprávách vydávaných generálními ředitelstvími, která mají na starosti oblast soudržnosti, a ostatními generálními ředitelstvími, která odpovídají za výdaje v rámci sdíleného řízení, |
| --- | --- |

—

v příslušných výročních zprávách o činnosti zveřejňovat ukazatele relevantní pro víceleté kontrolní strategie, jako se to děje v oblasti soudržnosti, a více harmonizovat kritéria významnosti (materiality) ve výročních kontrolních zprávách vydávaných generálními ředitelstvími, která mají na starosti oblast soudržnosti, a ostatními generálními ředitelstvími, která odpovídají za výdaje v rámci sdíleného řízení,

| — | Ukazatele ve výročních zprávách o činnosti (např. kumulativní riziko zbytkových chyb), které jsou relevantní z hlediska víceletých strategií, budou v možné míře dále uváděny v soulad s generálními ředitelstvími odpovědnými za jiná strukturální opatření. |
| --- | --- |

—

| — | změny ve finančním nařízení a odvětvových nařízeních na období 2014–2020 (které v současné době projednává Evropský parlament a Rada) s cílem zlepšit koncepci režimů financování, řešit riziko výskytu chyb, omezit administrativní zatížení příjemců a dalších zúčastněných subjektů, snížit provozní náklady na kontroly a získat roční prohlášení vedoucích pracovníků o věrohodnosti ke všem programům v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

—

změny ve finančním nařízení a odvětvových nařízeních na období 2014–2020 (které v současné době projednává Evropský parlament a Rada) s cílem zlepšit koncepci režimů financování, řešit riziko výskytu chyb, omezit administrativní zatížení příjemců a dalších zúčastněných subjektů, snížit provozní náklady na kontroly a získat roční prohlášení vedoucích pracovníků o věrohodnosti ke všem programům v rámci sdíleného řízení.

| — | Cílem Komise je zlepšit opatření zavedená pro období let 2007–2013 a zároveň přitom zajistit dostatečnou kontinuitu a zabránit přepracování systémů. Jedním ze zastřešujících cílů Komise je zvýšená orientace na výsledky. Opatření týkající se plánování, provádění, monitorování, hodnocení a také kontroly a auditu byla upravena či nově navržena tak, aby podporovala a usnadňovala dosahování výsledků a jejich měření. |
| --- | --- |

—

| 1.29 | Účetní dvůr považuje iniciativy Komise, jejichž cílem je posílit povinnost odpovídat se a zvýšit transparentnost informací o kvalitě finančního řízení, za krok správným směrem. Zároveň však také nedávno upozornil, že i když uvedené návrhy mohou přispět ke zvýšení jistoty o legalitě a správnosti výdajů, Komise neuvádí, jak hodlá pomocí těchto informací dosáhnout toho, aby operace nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (19). |
| --- | --- |

1.29

Účetní dvůr považuje iniciativy Komise, jejichž cílem je posílit povinnost odpovídat se a zvýšit transparentnost informací o kvalitě finančního řízení, za krok správným směrem. Zároveň však také nedávno upozornil, že i když uvedené návrhy mohou přispět ke zvýšení jistoty o legalitě a správnosti výdajů, Komise neuvádí, jak hodlá pomocí těchto informací dosáhnout toho, aby operace nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (19).

| 1.29 | Jestliže legislativní orgán přijme návrh Komise na jediný logický řetězec zajišťování věrohodnosti, který by podporoval vlastní prohlášení ze strany vedení jejích útvarů, šlo by o hlavní krok vpřed, neboť toto opatření by zajišťovalo prokazování věrohodnosti na všech úrovních řízení veškerých unijních fondů.

  Tato výchozí prohlášení o věrohodnosti budou příslušní vedoucí pracovníci v Komisi plně zohledňovat při formulování svých vlastních prohlášení, čímž položí pevný základ pro věrohodnost a pro případné kroky potřebné k řešení slabin v systémech řízení a kontroly. |
| --- | --- |

1.29

Tato výchozí prohlášení o věrohodnosti budou příslušní vedoucí pracovníci v Komisi plně zohledňovat při formulování svých vlastních prohlášení, čímž položí pevný základ pro věrohodnost a pro případné kroky potřebné k řešení slabin v systémech řízení a kontroly.

| 1.30 | Přerušování a pozastavování plateb může být užitečným prostředkem, jak zabránit vzniku nedostatků, které vedou k neoprávněným výdajům, ale musí být doplněn o nápravná opatření (tj. finanční opravy a zpětné vymáhání částek). Podle názoru Účetního dvora by Komise měla údaje, které předkládá o finančních opravách a zpětně vymáhaných částkách, uvádět do náležitého kontextu – související údaje z členských států jsou totiž stále neúplné nebo zatím nebyly v úplnosti zkontrolovány a/nebo nebyla potvrzena jejich platnost a inherentní rozdíly a dopady uvedených dvou opravných nástrojů se stále odpovídajícím způsobem neberou v úvahu. |
| --- | --- |

1.30

Přerušování a pozastavování plateb může být užitečným prostředkem, jak zabránit vzniku nedostatků, které vedou k neoprávněným výdajům, ale musí být doplněn o nápravná opatření (tj. finanční opravy a zpětné vymáhání částek). Podle názoru Účetního dvora by Komise měla údaje, které předkládá o finančních opravách a zpětně vymáhaných částkách, uvádět do náležitého kontextu – související údaje z členských států jsou totiž stále neúplné nebo zatím nebyly v úplnosti zkontrolovány a/nebo nebyla potvrzena jejich platnost a inherentní rozdíly a dopady uvedených dvou opravných nástrojů se stále odpovídajícím způsobem neberou v úvahu.

| 1.30 | Komise souhlasí s tím, že striktní politika přerušování a zastavování plateb je účinným nástrojem k předcházení nedostatkům vedoucím k nesprávným výdajům, což je doloženo v pracovním dokumentu útvarů Komise [SEK(2011)1179]. Komise tyto preventivní mechanismy v případě potřeby doplňuje přísnými finančními opravami. Ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti Komise informovala o prvních výsledcích svého auditu korektivní kapacity členských států (zaměřeného na rizika) a členským státům poskytla podrobné pokyny, jak zlepšit hlášení údajů. Výsledky auditů, které právě probíhají u čísel poskytnutých členskými státy, se použijí k dalšímu vylepšení pokynů, bude-li zapotřebí, a členské státy budou informovány o osvědčených postupech. |
| --- | --- |

1.30

ROZPOČTOVÉ ŘÍZENÍ

| 1.31 | Tento oddíl se zabývá některými hlavními údaji o rozpočtovém řízení v roce 2011, především plněním rozpočtových prostředků na závazky a platby, čerpáním prostředků na platby ke konci roku a mírou zbývajících rozpočtových závazků („RAL“). |
| --- | --- |

1.31

Tento oddíl se zabývá některými hlavními údaji o rozpočtovém řízení v roce 2011, především plněním rozpočtových prostředků na závazky a platby, čerpáním prostředků na platby ke konci roku a mírou zbývajících rozpočtových závazků („RAL“).

Rozpočtové příděly na závazky a platby

| 1.32 | Rozpočet EU v roce 2011 zahrnoval rozpočtové příděly na závazky (20) ve výši 142,5 miliardy EUR (21) a příděly na platby (22) ve výši 128,3 miliardy EUR (23). Míra čerpání těchto rozpočtových prostředků v prováděcích orgánech byla vysoká: 99,3 % u přídělů na závazky (stejně jako v roce 2010) a 98,6 % u přídělů na platby (2010: 96,6 %) (24). Výše rozpočtových prostředků (po odečtení přenosů) zůstala pod stropem finančního rámce pro závazky o 0,1 miliardy EUR a finančního rámce pro platby o 7,0 miliardy EUR včetně všech rezerv. |
| --- | --- |

1.32

Rozpočet EU v roce 2011 zahrnoval rozpočtové příděly na závazky (20) ve výši 142,5 miliardy EUR (21) a příděly na platby (22) ve výši 128,3 miliardy EUR (23). Míra čerpání těchto rozpočtových prostředků v prováděcích orgánech byla vysoká: 99,3 % u přídělů na závazky (stejně jako v roce 2010) a 98,6 % u přídělů na platby (2010: 96,6 %) (24). Výše rozpočtových prostředků (po odečtení přenosů) zůstala pod stropem finančního rámce pro závazky o 0,1 miliardy EUR a finančního rámce pro platby o 7,0 miliardy EUR včetně všech rezerv.

| 1.33 | Plnění rozpočtu celkově vedlo na konci roku 2011 k rozpočtovému přebytku (25) ve výši 1,5 miliardy EUR (2010: 4,5 miliardy EUR). Tato částka bude v zásadě započtena proti vlastním zdrojům vybíraným od členských států v následujícím roce (následujících letech). |
| --- | --- |

1.33

Plnění rozpočtu celkově vedlo na konci roku 2011 k rozpočtovému přebytku (25) ve výši 1,5 miliardy EUR (2010: 4,5 miliardy EUR). Tato částka bude v zásadě započtena proti vlastním zdrojům vybíraným od členských států v následujícím roce (následujících letech).

| 1.34 | Ve třech hlavních fondech spadajících do okruhu 1b víceletého finančního rámce „Soudržnost pro růst a zaměstnanost“ (Evropský sociální fond (ESF), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS)) se však podávání žádostí o platbu ze strany členských států na konci roku zrychlilo. Platby mohly být dokonce až o 5 miliard EUR vyšší, pokud by se zvýšení potřeby financování správně předpovědělo a požadované prostředky na platby daly k dispozici, např. převodem nevyužitých prostředků z ostatních oblastí (26). |
| --- | --- |

1.34

Ve třech hlavních fondech spadajících do okruhu 1b víceletého finančního rámce „Soudržnost pro růst a zaměstnanost“ (Evropský sociální fond (ESF), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS)) se však podávání žádostí o platbu ze strany členských států na konci roku zrychlilo. Platby mohly být dokonce až o 5 miliard EUR vyšší, pokud by se zvýšení potřeby financování správně předpovědělo a požadované prostředky na platby daly k dispozici, např. převodem nevyužitých prostředků z ostatních oblastí (26).

| 1.34 | Podle právního základu se žádosti o platby obecně předkládají třikrát ročně, přičemž poslední žádost má být předložena do konce října. Toto ustanovení však není závazné a členské státy mohou své žádosti posílat až do konce roku, aby se zabránilo automatickému rušení závazků, což vysvětluje vysoký počet žádostí podaných na konci roku.

  Rozhodnutí o přerušení či zastavení plateb mohou být navíc při předvídání potřebných prostředků jen těžko brána v úvahu. Platby mohou být podle nařízení přerušeny až na šest měsíců. Jakmile členské státy nedostatek napraví a jakmile se v případě potřeby uplatní finanční opravy, Komise od přerušení upustí, a v platbách se může opět pokračovat.


  Komise členským státům začátkem roku 2012 písemně zdůraznila, že je zapotřebí většinu žádostí podávat do 31. října. Odhlédne-li se od globálního převodu, podávání do tohoto data by Komisi také umožnilo požádat rozpočtový orgán o opravný rozpočet za účelem zvýšení prostředků na platby tak, aby mohly být uspokojeny podané žádosti, a to ne na základě předpovědí, ale na základě skutečně doručených žádostí o platbu. |
| --- | --- |

1.34

Rozhodnutí o přerušení či zastavení plateb mohou být navíc při předvídání potřebných prostředků jen těžko brána v úvahu. Platby mohou být podle nařízení přerušeny až na šest měsíců. Jakmile členské státy nedostatek napraví a jakmile se v případě potřeby uplatní finanční opravy, Komise od přerušení upustí, a v platbách se může opět pokračovat.

Komise členským státům začátkem roku 2012 písemně zdůraznila, že je zapotřebí většinu žádostí podávat do 31. října. Odhlédne-li se od globálního převodu, podávání do tohoto data by Komisi také umožnilo požádat rozpočtový orgán o opravný rozpočet za účelem zvýšení prostředků na platby tak, aby mohly být uspokojeny podané žádosti, a to ne na základě předpovědí, ale na základě skutečně doručených žádostí o platbu.

Čerpání prostředků na platby na konci roku

| 1.35 | Účetní dvůr upozorňuje, že v některých rozpočtových hlavách byl objem plateb uskutečněných za měsíc prosinec ve srovnání s celkovými platbami za celý rok nepřiměřeně vysoký (27). Taková koncentrace významné části plateb do omezeného období může negativně ovlivnit účelnost systémů dohledu a kontroly a zvýšit riziko výskytu chyb. |
| --- | --- |

1.35

Účetní dvůr upozorňuje, že v některých rozpočtových hlavách byl objem plateb uskutečněných za měsíc prosinec ve srovnání s celkovými platbami za celý rok nepřiměřeně vysoký (27). Taková koncentrace významné části plateb do omezeného období může negativně ovlivnit účelnost systémů dohledu a kontroly a zvýšit riziko výskytu chyb.

| 1.35 | Soustředění plateb závisí na rytmu, v jakém členské státy a jiní příjemci Komisi zasílají své žádosti o proplacení nákladů. Komise je také názoru, že ne všechny rozpočtové hlavy, které jsou v poznámce pod čarou uvedeny, vykazují vysoký podíl plateb na konci roku. |
| --- | --- |

1.35

Zbývající rozpočtové závazky („RAL“)

| 1.36 | Objem zbývajících rozpočtových závazků („RAL“) (28), tedy závazků, k nimž zatím nebyla provedena platba ani nebyly zrušeny (29), se zvýšil o 13 miliard EUR (6,7 %) na 207 miliard EUR, většinou v oblastech politiky financovaných z rozlišených prostředků (30). Při míře čerpání roku 2011 to odpovídá rozlišeným závazkům za 2,3 roku nebo rozlišeným platbám za 2,7 roku. |
| --- | --- |

1.36

Objem zbývajících rozpočtových závazků („RAL“) (28), tedy závazků, k nimž zatím nebyla provedena platba ani nebyly zrušeny (29), se zvýšil o 13 miliard EUR (6,7 %) na 207 miliard EUR, většinou v oblastech politiky financovaných z rozlišených prostředků (30). Při míře čerpání roku 2011 to odpovídá rozlišeným závazkům za 2,3 roku nebo rozlišeným platbám za 2,7 roku.

| 1.37 | Většina zbývajících závazků se týká soudržnosti (31) (viz
  graf 1.2
  ). Jejich objem v této oblasti dosáhl 136 miliard EUR (32) (65,5 % celkové výše), což při míře čerpání v roce 2011 odpovídá závazkům za 2,7 roku nebo platbám za 3,2 roku v této oblasti. Valná většina těchto zbývajících závazků (124,6 miliardy EUR, tedy 92 % celkové výše) se vztahuje k současnému programovému období 2007–2013 (33). |
| --- | --- |

1.37

Většina zbývajících závazků se týká soudržnosti (31) (viz
  graf 1.2
  ). Jejich objem v této oblasti dosáhl 136 miliard EUR (32) (65,5 % celkové výše), což při míře čerpání v roce 2011 odpovídá závazkům za 2,7 roku nebo platbám za 3,2 roku v této oblasti. Valná většina těchto zbývajících závazků (124,6 miliardy EUR, tedy 92 % celkové výše) se vztahuje k současnému programovému období 2007–2013 (33).

| 1.36–1.37 | Zbývající závazky vyplývají z běžného řízení víceletých programů a ze zvýšení celkové úrovně nových závazků. Pokud jde o strukturální fondy, objem zbývajících rozpočtových závazků podléhá pravidlu n+2 / n+3 definovanému v příslušných předpisech. Vycházeje z tohoto pravidla, očekávaná úroveň zbývajících rozpočtových závazků musí odpovídat závazkům za dva nebo tři roky. Jak ukazuje graf 1.2, stav těchto závazků je tudíž normální, srovná-li se s jejich stavem v období 2000–2006 a v prvních letech období 2007–2013.

  Platnost ukazatele ‘míra výdajů v roce 2011’ je pro platby relativní vzhledem k nedostatku dostupných prostředků na konci roku (viz poslední věta v bodě 1.34). |
| --- | --- |

1.36–1.37

Platnost ukazatele ‘míra výdajů v roce 2011’ je pro platby relativní vzhledem k nedostatku dostupných prostředků na konci roku (viz poslední věta v bodě 1.34).

| 1.38 | Výrazně vyšší míru kumulovaných zbývajících závazků v programovém období 2007–2013 lze ve většině případů vysvětlit pozdní realizací programů (34). V souladu s požadavky příslušného nařízení pro strukturální fondy mohly být platby realizovány až poté, co Komise schválila řídicí a kontrolní systémy členských států. Podle interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (35) je nutné zajistit, aby byly v budoucích letech k dispozici dostatečné prostředky na platby umožňující překlenout narůstající rozdíl mezi zbývajícími závazky a příděly na platby (viz bod 1.34). |
| --- | --- |

1.38

Výrazně vyšší míru kumulovaných zbývajících závazků v programovém období 2007–2013 lze ve většině případů vysvětlit pozdní realizací programů (34). V souladu s požadavky příslušného nařízení pro strukturální fondy mohly být platby realizovány až poté, co Komise schválila řídicí a kontrolní systémy členských států. Podle interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (35) je nutné zajistit, aby byly v budoucích letech k dispozici dostatečné prostředky na platby umožňující překlenout narůstající rozdíl mezi zbývajícími závazky a příděly na platby (viz bod 1.34).

| 1.38 | Mechanismus předchozího schvalování řídících a kontrolních systémů členských států před provedením jakékoliv předběžné platby, který byl zaveden poprvé pro období 2007–2013, představuje důležité zlepšení z hlediska zabezpečení plateb EU v oblasti soudržnosti. Během programového období byly pro závazky v roce 2007 upraveny požadavky na podávání žádostí o platbu a byla zavedena větší flexibilita pro hlavní projekty. Tato opatření zpomalila úroveň výdajů.

  Skutečnost, že ve strukturálních fondech se v roce 2010 i v roce 2011 plně vyčerpaly dostupné prostředky, nasvědčuje tomu, že zvýšení zbývajících závazků může rovněž pramenit z nedostatku rozpočtových prostředků dostupných na konci roku (viz rovněž bod 1.34).


  Přiložený graf 1.2 ukazuje pravděpodobnou absorpci zbývajících závazků nakumulovaných během programového období finančního rámce.


  Na závěr Komise souhlasí s tím, že v budoucích letech je třeba zajistit dostupnost dostatečného množství prostředků na platby. Komise je pevně odhodlána předkládat návrhy rozpočtu, které budou vykrývat rozšiřující se mezeru mezi zbývajícími závazky a prostředky na platby. |
| --- | --- |

1.38

Skutečnost, že ve strukturálních fondech se v roce 2010 i v roce 2011 plně vyčerpaly dostupné prostředky, nasvědčuje tomu, že zvýšení zbývajících závazků může rovněž pramenit z nedostatku rozpočtových prostředků dostupných na konci roku (viz rovněž bod 1.34).

Přiložený graf 1.2 ukazuje pravděpodobnou absorpci zbývajících závazků nakumulovaných během programového období finančního rámce.

Na závěr Komise souhlasí s tím, že v budoucích letech je třeba zajistit dostupnost dostatečného množství prostředků na platby. Komise je pevně odhodlána předkládat návrhy rozpočtu, které budou vykrývat rozšiřující se mezeru mezi zbývajícími závazky a prostředky na platby.

Image

---

(1)  Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a shrnutí důležitých účetních zásad a dalších vysvětlivek (včetně vykazování podle segmentů).

(2)  Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu obsahují konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a shrnutí rozpočtových zásad a další vysvětlivky.

(3)  Účetní pravidla, která přijal účetní Komise, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodních účetních standardů (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodních standardů finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávaných Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board). V souladu s finančním nařízením se konsolidované finanční výkazy za rozpočtový rok 2011 sestavují na základě účetních pravidel, která přijal účetní Komise a jimiž se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Evropské unie (tento postup se používá od rozpočtového roku 2005). Naopak konsolidované zprávy o plnění rozpočtu nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(4)  Z francouzského déclaration d’assurance.

(5)  Viz článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(6)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1081/2010 (Úř. věst. L 311, 26.11.2010, s. 9), vyžaduje, aby byla konečná konsolidovaná účetní závěrka předložena do 31. července následujícího rozpočtového roku (viz článek 129).

(7)  O rozsahu auditu příjmů pojednávají body 2.9–2.13.

(8)  Průběžné a konečné platby na základě výkazů vynaložených nákladů na úrovni konečných příjemců (viz body 3.9, 4.9, 5.27 a 6.12).

(9)  Na rozdíl od předchozích let byly ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněny případy, kdy příjemci plateb v rámci SZP nesplnili povinnosti spojené s podmíněností. Zjištěné chyby představují přibližně 0,1 procentního bodu z nejpravděpodobnější míry chyb odhadované Účetním dvorem u plateb jako celku (viz bod 3.9, druhá odrážka; bod 3.13; bod 4.9, druhá odrážka a body 4.16–4.18).

(10)  Bílá kniha „Reforma Komise“, KOM(2000) 200 v konečném znění ze dne 5. dubna 2000.

(11)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. ledna 2000 o opatřeních, která je potřeba přijmout v návaznosti na druhou zprávu výboru nezávislých odborníků týkající se reformy Komise (Úř. věst. C 304, 24.10.2000, s. 135).

(12)  Standardy Komise v oblasti vnitřní kontroly vycházejí převážně z principů Výboru sponzorských organizací (COSO). COSO je dobrovolná organizace soukromého sektoru, která usiluje o zlepšení kvality finančního řízení a výkaznictví prostřednictvím obchodní etiky, účelných vnitřních kontrolních mechanismů a podnikové správy a řízení.

(13)  Termín „generální ředitel“ je zde použit v širokém smyslu pro označení odpovědných osob. Ve skutečnosti bylo ze 48 prohlášení jedno podepsáno generálním tajemníkem, 36 generálními řediteli, sedm řediteli a čtyři vedoucími útvaru.

(14)  O údajích o výkonnosti uvedených ve výročních zprávách o činnosti pojednává kapitola 10.

(15)  Viz body 3.40–3.41, 4.48–4.50, 5.67–5.69, 6.24–6.26 a 7.25.

(16)  Viz body 1.32–1.50 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2009.

(17)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2011, COM(2012) 281 final ze dne 6. června 2012.

(18)  V generálních ředitelstvích, která odpovídají za vnější pomoc, nejsou k dispozici informace o kvalitě finančního řízení, ale přesto nebyla v tomto ohledu vyjádřena žádná výhrada (viz bod 7.25 a body 52–53 ve výroční zprávě ERF za rok 2011).

(19)  Viz stanovisko Evropského účetního dvora č. 6/2010 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. C 334, 10.12.2010, s. 1).

(20)  Částky přidělené na závazky běžného roku a budoucích let.

(21)  Tato částka zahrnuje příděly na závazky přenesené z roku 2010 ve výši 259 milionů EUR a celkové zvýšení přídělů na závazky o 284 milionů EUR na základě sedmi opravných rozpočtů schválených během roku 2011. Nejsou do ní zahrnuty účelově vázané příjmy, které v roce 2011 činily 6,2 miliardy EUR v případě závazků a 6,7 miliardy EUR v případě plateb. Účelově vázané příjmy se používají k financování zvláštních výdajů (viz článek 18 finančního nařízení – nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002). Mezi tyto příjmy patří mimo jiné vrácené částky, které byly neoprávněné vyplaceny a následně získány zpět a znovu přiděleny do původní rozpočtové položky, příspěvky členů ESVO, které zvyšují rozpočtové položky, a příjmy od třetích stran, s nimiž byly uzavřeny dohody o finančním příspěvku na činnosti EU.

(22)  Částky, které lze v daném roce vyplatit.

(23)  Zahrnuje příděly na platby přenesené z roku 2010 ve výši 1 582 milionu EUR a celkové zvýšení přídělů na platby o 200 milionů EUR na základě sedmi opravných rozpočtů schválených během roku 2011.

(24)  Příděly na závazky byly v roce 2011 o 0,6 miliardy EUR (0,4 %) vyšší než v roce 2010, příděly na platby byly vyšší o 3,6 miliardy EUR (2,9 %).

(25)  Přebytek rozpočtu je výsledkem plnění rozpočtu. Nejedná se však o rezervu a nelze jej kumulovat a použít k financování výdajů v budoucích letech.

(26)  V případě ESF vedlo nedostatečné čerpání v roce 2010 (viz výroční zpráva Účetního dvora za rok 2010, bod 1.41) k dodatečným platbám v roce 2011. Spolu se zrychlením podávání žádostí o platby ke konci roku se tak zvýšil objem uskutečněných plateb na 114 % původního rozpočtu. Dodatečné žádosti o platbu z ESF byly pokryty převážně převody z EFRR a FS. Avšak nenadálý příliv žádostí o platbu z EFRR a FS ke konci roku předčil všechna očekávání a zvýšil objem uskutečňovaných plateb na takovou úroveň, že z těchto fondů by bývalo bylo možné provádět dodatečné platby, pokud by na to byly k dispozici prostředky – viz také „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení přiložená k účetní závěrce Společenství – rozpočtový rok 2011“, s. 42–45.

(27)  Vysoký podíl prosincových plateb ve srovnání s uskutečněnými platbami za rok: hlava 06 – Mobilita a doprava 26 % (295 milionů EUR), hlava 17 – Zdraví a ochrana spotřebitele 44 % (266 milionů EUR), hlava 19 – Vnější vztahy 31 % (1 016 milionů EUR), hlava 21 – Rozvoj a vztahy s africkými, karibskými a tichomořskými státy 27 % (403 milionů EUR), hlava 22 – Rozšíření 28 % (264 milionů EUR) a hlava 32 – Energetika 23 % (219 milionů EUR).

(28)  Z francouzského reste à liquider.

(29)  Vznik zbývajících rozpočtových závazků je přímým důsledkem povahy rozlišených výdajů (viz poznámka pod čarou 31). Dokončení výdajových programů totiž trvá několik let a závazky vzniklé v počátečních letech zůstávají v rozpočtu nezúčtovány až do doby, než je provedena odpovídající platba.

(30)  V rozpočtu EU existují dva druhy rozpočtových prostředků: nerozlišené prostředky a rozlišené prostředky. Prostřednictvím nerozlišených prostředků se financují operace roční povahy, např. správní výdaje. Rozlišené prostředky jsou určeny k provádění víceletých činností a související platby lze učinit během roku, kdy závazek vznikl, i během následujících let. Rozlišené prostředky se využívají zejména u strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.

(31)  Ve finančním rámci 2000–2006 se pro oblast soudržnosti počítalo se závazky v celkovém objemu 261 miliardy EUR (viz účetní závěrka za rok 2006) a ve finančním rámci 2007–2013 pak se závazky v celkovém objemu 348 miliardy EUR (viz účetní závěrka za rok 2011), což je o 33 % více.

(32)  V případě soudržnosti viz „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2011“, s. 28, s. 42–45.

(33)  Pravidlo automatického zrušení závazků (pravidlo n + 2 / n + 3) pomáhá vypořádat zbývající závazky. Toto pravidlo požaduje automatické zrušení závazků ke všem prostředkům, které nebyly čerpány do konce druhého/třetího roku po přidělení prostředků nebo k nimž do této lhůty nebyly obdrženy žádosti o platbu. V rámci „třetí fáze zjednodušení“ bylo pravidlo n + 2 / n + 3 naposledy upraveno v roce 2007 v souvislosti se závazky v oblasti soudržnosti (viz nařízení (ES) č. 1083/2006, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 539/2010 (Úř. věst. L 158, 24.6.2010, s. 1)).

(34)  Viz výroční zpráva Účetního dvora za rok 2008, body 6.8 a 6.26–6.28. Více informací uvádí Zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2008, s. 42, a Analýza plnění rozpočtu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti v roce 2008, s. 5, 13–17.

(35)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1. Viz také článek 3 rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17).

(36)  O rozpočtových hlavách 14 a 24–31 oddílu III souhrnného rozpočtu, které se týkají především správních výdajů, se pojednává v oddílu Evropská komise kapitoly 9.

(37)  Správní výdaje se odečítají od výdajů skupin politik a vykazují se zvlášť jako samostatná položka, což při srovnání s kapitolami 3–9 způsobuje rozdíly.

(38)  Ve výroční zprávě za rok 2010 tvořila skupina politik „zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ a skupina politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ jednu skupinu politik. Totéž platí pro nynější skupinu politik „regionální politika, energetika a doprava“ a skupinu politik „zaměstnanost a sociální věci“. Souhrnné výsledky za rok 2011 podle předchozí struktury jsou uvedeny v
  tabulce 1.3
  .

(39)  Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují přiměřeně, kdežto u jiných nikoli. V důsledku toho tyto systémy jako celek nemusí úspěšně omezovat míru chyb v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň. Podrobněji viz oddíl „Rozsah a koncepce auditu“ kapitol 2–9.

(40)  Četnost chyb udává, jak velký podíl vzorku je zatížen vyčíslitelnými a nevyčíslitelnými chybami. Procenta se zaokrouhlují.

(41)  Proplacené výdaje (viz bod 3.9).

(42)  Proplacené výdaje (viz bod 4.9).

(43)  Proplacené výdaje (viz bod 5.27).

(44)  Proplacené výdaje (viz bod 6.12).

(45)  Rozdíl mezi platbami v roce 2011 (129 395 milionů EUR – viz
  tabulka 1.1
  ) a celkovou částkou u celkového souboru kontrolovaného v souvislosti se správností operací odpovídá zálohám vyplaceným ve skupinách politik „zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ (8 milionů EUR), „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ (565 milionů EUR), „regionální politika, energetika a doprava“ (1 469 milionů EUR) a „zaměstnanost a sociální věci“ (128 milionů EUR) (viz body 3.9, 4.9, 5.27 a 6.12).

(46)  Na rozdíl od předchozích let bylo ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněno nesplnění povinností spojených s podmíněností. Na zjištěné chyby připadá přibližně 0,2 procentních bodů z nejpravděpodobnější míry chyb (viz bod 3.9, druhá odrážka a bod 3.13).

(47)  Na rozdíl od předchozích let bylo ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněno nesplnění povinností spojených s podmíněností. Na zjištěné chyby připadá přibližně 0,2 procentních bodů z nejpravděpodobnější míry chyb (viz bod 4.9, druhá odrážka a body 4.16–4.18).

(48)  Na rozdíl od předchozích let byly ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněny případy, kdy příjemci plateb v rámci SZP nesplnili povinnosti spojené s podmíněností. Na zjištěné chyby připadá přibližně 0,1 procentního bodu z nejpravděpodobnější míry chyb odhadované Účetním dvorem u plateb jako celku (viz také pozn. pod čarou č. 9 a 10).

(49)  Součástí auditu bylo zkoumání statistického vzorku inkasních příkazů na úrovni Komise, který zahrnoval všechny typy příjmů (viz body 2.8, 2.9 a 2.13).

(50)  Na rozdíl od předchozích let byly ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněny případy nesplnění povinností spojených s podmíněností (viz body 3.9, 3.13, 4.9 a 4.16–4.18). Zjištěné chyby představují přibližně 0,2 procentních bodů z celkové nejpravděpodobnější míry chyb.

(51)  Na rozdíl od předchozích let byly ve výpočtu nejpravděpodobnější míry chyb zohledněny případy, kdy příjemci plateb v rámci SZP nesplnili povinnosti spojené s podmíněností. Zjištěné chyby představují přibližně 0,1 procentního bodu z nejpravděpodobnější míry chyb odhadované Účetním dvorem u plateb jako celku (viz také pozn. pod čarou č. 1).

(52)  Celý seznam generálních ředitelství/útvarů Komise viz http://publications.europa.eu/code/cs/cs-390600.htm.

(53)  Zdroj: konsolidovaná účetní závěrka za rok 2011.

(54)  Zdroj: výroční zprávy o činnosti za rok 2011. GŘ pro regionální politiku a agentura REA uvedly minimální a maximální částky. Zahrnuty byly pouze maximální částky.

PŘÍLOHA 1.1

METODIKA A KONCEPCE AUDITU

ČÁST 1
  –   
  Metodika a koncepce auditu spolehlivosti účetní závěrky (finanční audit)

| 1. | Při posuzování, zda konsolidovaná účetní závěrka, složená z konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (1), ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie a výsledky jejího hospodaření a peněžní toky za daný rok, se uplatňují následující hlavní kritéria:
  a)   legalita a správnost: účetní závěrka je sestavena v souladu s pravidly a rozpočtové prostředky jsou k dispozici;
  b)   úplnost: v účetních záznamech jsou zaúčtovány veškeré příjmové a výdajové operace a aktiva a pasiva (včetně podrozvahových položek) za dané účetní období;
  c)   skutečnost operací a existence aktiv a pasiv: každá příjmová a výdajová operace je odůvodněna událostí, která se týká příslušného subjektu a období; aktiva a pasiva k rozvahovému dni skutečně existují a vztahují se k dané účetní jednotce;
  d)   stanovení hodnoty a ocenění: příjmové či výdajové operace a aktiva a pasiva se účtují v náležité hodnotě s ohledem na zásadu opatrnosti;
  e)   prezentace informací: informace o příjmových a výdajových operacích a aktivech a pasivech se zveřejňují a popisují v souladu s příslušnými účetními pravidly a zvyklostmi a zásadou transparentnosti. |
| --- | --- |

1.

Při posuzování, zda konsolidovaná účetní závěrka, složená z konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (1), ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie a výsledky jejího hospodaření a peněžní toky za daný rok, se uplatňují následující hlavní kritéria:

a)   legalita a správnost: účetní závěrka je sestavena v souladu s pravidly a rozpočtové prostředky jsou k dispozici;

b)   úplnost: v účetních záznamech jsou zaúčtovány veškeré příjmové a výdajové operace a aktiva a pasiva (včetně podrozvahových položek) za dané účetní období;

c)   skutečnost operací a existence aktiv a pasiv: každá příjmová a výdajová operace je odůvodněna událostí, která se týká příslušného subjektu a období; aktiva a pasiva k rozvahovému dni skutečně existují a vztahují se k dané účetní jednotce;

d)   stanovení hodnoty a ocenění: příjmové či výdajové operace a aktiva a pasiva se účtují v náležité hodnotě s ohledem na zásadu opatrnosti;

e)   prezentace informací: informace o příjmových a výdajových operacích a aktivech a pasivech se zveřejňují a popisují v souladu s příslušnými účetními pravidly a zvyklostmi a zásadou transparentnosti.

| 2. | Audit se skládá z následujících základních prvků:






  a) | aktualizace hodnocení kontrolního prostředí v oblasti účetnictví; |
| --- | --- | --- |

2.

Audit se skládá z následujících základních prvků:

a)

aktualizace hodnocení kontrolního prostředí v oblasti účetnictví;

| b) | kontroly fungování hlavních postupů účtování a účetní uzávěrky ke konci roku; |
| --- | --- |

b)

kontroly fungování hlavních postupů účtování a účetní uzávěrky ke konci roku;

| c) | analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů; |
| --- | --- |

c)

analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů;

| d) | analýzy a odsouhlasení účtů a/nebo zůstatků; |
| --- | --- |

d)

analýzy a odsouhlasení účtů a/nebo zůstatků;

| e) | testování věcné správnosti závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků. |
| --- | --- |

e)

testování věcné správnosti závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků.

ČÁST 2
  –   
  Metodika a koncepce auditu správnosti operací (audit souladu s předpisy)

| 3. | Účetní dvůr zvolil pro audit správnosti uskutečněných operací koncepci založenou na:






  — | přímém testování operací v příjmové a každé výdajové oblasti (viz
  tabulka 1.1
  ) s cílem zjistit, nakolik jsou správné, |
| --- | --- | --- |

3.

Účetní dvůr zvolil pro audit správnosti uskutečněných operací koncepci založenou na:

—

přímém testování operací v příjmové a každé výdajové oblasti (viz
  tabulka 1.1
  ) s cílem zjistit, nakolik jsou správné,

| — | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti operací. |
| --- | --- |

—

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti operací.

| 4. | Kromě toho využívá důkazní informace získané na základě práce jiných auditorů (tam, kde je to relevantní) a analýzu prohlášení vedoucích pracovníků k auditu. |
| --- | --- |

4.

Kromě toho využívá důkazní informace získané na základě práce jiných auditorů (tam, kde je to relevantní) a analýzu prohlášení vedoucích pracovníků k auditu.

Jak Účetní dvůr provádí testování operací

| 5. | Při přímém testování operací se v rámci každého zvláštního posouzení (kapitoly 2–9) vychází z reprezentativního vzorku inkasních příkazů (v případě příjmů) nebo plateb v příslušné skupině politik (2). Výsledkem tohoto testování je statistický odhad míry nesprávnosti operací v daném souboru. |
| --- | --- |

5.

Při přímém testování operací se v rámci každého zvláštního posouzení (kapitoly 2–9) vychází z reprezentativního vzorku inkasních příkazů (v případě příjmů) nebo plateb v příslušné skupině politik (2). Výsledkem tohoto testování je statistický odhad míry nesprávnosti operací v daném souboru.

| 6. | Ke stanovení velikosti vzorku, která je nezbytná pro dosažení spolehlivého výsledku, používá Účetní dvůr model míry jistoty. Tento model spočívá v posouzení rizika výskytu chyb v operacích (přirozeného rizika) a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). |
| --- | --- |

6.

Ke stanovení velikosti vzorku, která je nezbytná pro dosažení spolehlivého výsledku, používá Účetní dvůr model míry jistoty. Tento model spočívá v posouzení rizika výskytu chyb v operacích (přirozeného rizika) a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko).

| 7. | Součástí testování operací je podrobná kontrola každé operace ve vzorku, kdy se také určuje, zda je žádost či platba správně vypočtena a zda je v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Účetní dvůr vybírá vzorek z operací zaznamenaných na rozpočtových účtech a sleduje platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělec, organizátor školení či navrhovatel projektu rozvojové pomoci), přičemž na všech úrovních testuje dodržování příslušných podmínek. Pokud je operace (na kterékoliv úrovni) chybně vypočtena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či neodpovídá smluvním ustanovením, má se za to, že obsahuje chybu. |
| --- | --- |

7.

Součástí testování operací je podrobná kontrola každé operace ve vzorku, kdy se také určuje, zda je žádost či platba správně vypočtena a zda je v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Účetní dvůr vybírá vzorek z operací zaznamenaných na rozpočtových účtech a sleduje platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělec, organizátor školení či navrhovatel projektu rozvojové pomoci), přičemž na všech úrovních testuje dodržování příslušných podmínek. Pokud je operace (na kterékoliv úrovni) chybně vypočtena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či neodpovídá smluvním ustanovením, má se za to, že obsahuje chybu.

Postup Účetního dvora při hodnocení a vykazování výsledků testování operací

| 8. | K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení závazku či předpisu a na konkrétním pravidlu či smluvním závazku, který nebyl dodržen. Chyby v jednotlivých operacích nemusí mít nutně vliv na celkovou vyplacenou částku. |
| --- | --- |

8.

K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení závazku či předpisu a na konkrétním pravidlu či smluvním závazku, který nebyl dodržen. Chyby v jednotlivých operacích nemusí mít nutně vliv na celkovou vyplacenou částku.

| 9. | Účetní dvůr klasifikuje chyby:






  — | jako vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné podle toho, zda je možné změřit, jak velká částka vyplacená z rozpočtu EU či do něj přijatá byla zatížena chybami, |
| --- | --- | --- |

9.

Účetní dvůr klasifikuje chyby:

—

jako vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné podle toho, zda je možné změřit, jak velká částka vyplacená z rozpočtu EU či do něj přijatá byla zatížena chybami,

| — | podle povahy chyb jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby). |
| --- | --- |

—

podle povahy chyb jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby).

| 10. | Jednou z oblastí, v níž Účetní dvůr často nachází značné chyby, je zadávání veřejných zakázek. Předpisy EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou v podstatě tvořeny řadou procedurálních požadavků. Pro zajištění hospodářské soutěže, která je hlavní zásadou podle Smlouvy, musí být zakázky veřejně vyhlašovány, nabídky hodnoceny podle stanovených kritérií, zakázky se nesmí uměle rozdělovat, aby se dostaly pod stanovený práh apod. |
| --- | --- |

10.

Jednou z oblastí, v níž Účetní dvůr často nachází značné chyby, je zadávání veřejných zakázek. Předpisy EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou v podstatě tvořeny řadou procedurálních požadavků. Pro zajištění hospodářské soutěže, která je hlavní zásadou podle Smlouvy, musí být zakázky veřejně vyhlašovány, nabídky hodnoceny podle stanovených kritérií, zakázky se nesmí uměle rozdělovat, aby se dostaly pod stanovený práh apod.

| 11. | Pro účely auditu přisuzuje Účetní dvůr nedodržení procedurálního požadavku určitou hodnotu. Účetní dvůr:






  a) | považuje za „závažné“ takové chyby, které ohrožují cíle pravidel pro zadávání veřejných zakázek: spravedlivou hospodářskou soutěž a udělení zakázky uchazeči s nejlepšími předpoklady (3); |
| --- | --- | --- |

11.

Pro účely auditu přisuzuje Účetní dvůr nedodržení procedurálního požadavku určitou hodnotu. Účetní dvůr:

a)

považuje za „závažné“ takové chyby, které ohrožují cíle pravidel pro zadávání veřejných zakázek: spravedlivou hospodářskou soutěž a udělení zakázky uchazeči s nejlepšími předpoklady (3);

| b) | vyčísluje dopad „závažného“ porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek jako 100 % vyčíslitelnou chybu, která má vliv na celou hodnotu platby vztahující se k zakázce (4); |
| --- | --- |

b)

vyčísluje dopad „závažného“ porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek jako 100 % vyčíslitelnou chybu, která má vliv na celou hodnotu platby vztahující se k zakázce (4);

| c) | považuje méně závažné chyby, které nemají vliv na výsledek zadávacího řízení, za nevyčíslitelné chyby (5). |
| --- | --- |

c)

považuje méně závažné chyby, které nemají vliv na výsledek zadávacího řízení, za nevyčíslitelné chyby (5).

Vyčíslení Účetního dvora se může lišit od vyčíslení uplatněného Komisí nebo členskými státy při rozhodování o tom, jak postupovat v případě nesprávného uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

| 12. | Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb procentuálním podílem operací ve vzorku, které obsahují vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné chyby. Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politik jako celku rozšířeny. Zjištěné významné (materiální) chyby jsou uvedeny v příloze X.1 kapitol 2 až 9. |
| --- | --- |

12.

Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb procentuálním podílem operací ve vzorku, které obsahují vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné chyby. Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politik jako celku rozšířeny. Zjištěné významné (materiální) chyby jsou uvedeny v příloze X.1 kapitol 2 až 9.

| 13. | Na základě chyb, které Účetní dvůr vyčíslil, pak pomocí běžných statistických metod odhaduje nejpravděpodobnější míru chyb (MLE – most likely rate of error) jednak v rámci každého zvláštního posouzení a jednak u výdajů z rozpočtu jako celku. Nejpravděpodobnější míra chyb je vážený průměr procentuálně vyjádřených měr chyb zjištěných ve vzorku (6). Účetní dvůr také odhaduje (opět s pomocí standardních statistických metod), v jakém rozpětí se s 95 % mírou jistoty pohybuje míra chyb v daném souboru u jednotlivých zvláštních posouzení (a u výdajů jako celku). Jedná se o rozpětí mezi dolní hranicí míry chyb (LEL – lowel error limit) a horní hranicí míry chyb (UEL – upper error limit) (7) (viz obrázek). |
| --- | --- |

13.

Na základě chyb, které Účetní dvůr vyčíslil, pak pomocí běžných statistických metod odhaduje nejpravděpodobnější míru chyb (MLE – most likely rate of error) jednak v rámci každého zvláštního posouzení a jednak u výdajů z rozpočtu jako celku. Nejpravděpodobnější míra chyb je vážený průměr procentuálně vyjádřených měr chyb zjištěných ve vzorku (6). Účetní dvůr také odhaduje (opět s pomocí standardních statistických metod), v jakém rozpětí se s 95 % mírou jistoty pohybuje míra chyb v daném souboru u jednotlivých zvláštních posouzení (a u výdajů jako celku). Jedná se o rozpětí mezi dolní hranicí míry chyb (LEL – lowel error limit) a horní hranicí míry chyb (UEL – upper error limit) (7) (viz obrázek).

Image

| 14. | Podíl vybarvené plochy pod křivkou udává procentuální pravděpodobnost, že skutečná míra chyb v souboru se pohybuje mezi danou dolní mírou chyb a horní mírou chyb. |
| --- | --- |

14.

Podíl vybarvené plochy pod křivkou udává procentuální pravděpodobnost, že skutečná míra chyb v souboru se pohybuje mezi danou dolní mírou chyb a horní mírou chyb.

| 15. | Při plánování auditu Účetní dvůr dbá na to, aby prováděné postupy umožňovaly porovnat odhadovanou míru chyb v souboru s mírou významnosti (materiality) ve výši 2 % stanovenou pro plánování auditu. Při posuzování výsledků auditu pro účely vyjádření výroku se Účetní dvůr řídí touto mírou významnosti (materiality) a zohledňuje povahu, výši a kontext chyb. |
| --- | --- |

15.

Při plánování auditu Účetní dvůr dbá na to, aby prováděné postupy umožňovaly porovnat odhadovanou míru chyb v souboru s mírou významnosti (materiality) ve výši 2 % stanovenou pro plánování auditu. Při posuzování výsledků auditu pro účely vyjádření výroku se Účetní dvůr řídí touto mírou významnosti (materiality) a zohledňuje povahu, výši a kontext chyb.

Postup Účetního dvora při posuzování systémů a prezentaci zjištěných výsledků

| 16. | Systémy dohledu a kontroly zavádí Komise a v případě sdíleného nebo decentralizovaného řízení také členské státy a země, které jsou příjemcem financování, k řízení rozpočtových rizik, včetně rizika pro správnost operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy při auditu klíčové a je obzvláště užitečné pro formulaci doporučení, která mají vést ke zlepšením. |
| --- | --- |

16.

Systémy dohledu a kontroly zavádí Komise a v případě sdíleného nebo decentralizovaného řízení také členské státy a země, které jsou příjemcem financování, k řízení rozpočtových rizik, včetně rizika pro správnost operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy při auditu klíčové a je obzvláště užitečné pro formulaci doporučení, která mají vést ke zlepšením.

| 17. | Na každou skupinu politik se vztahuje řada jednotlivých systémů a totéž platí o příjmech. Účetní dvůr proto každoročně vybírá vzorek systémů k prověrce. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem „Výsledky prověrky systémů“, uvedené v příloze X.2 kapitol 2 až 9. Systémy se klasifikují z hlediska zmírňování rizika vzniku chyb v operacích jako „účelné“, „částečně účelné“ (při výskytu určitých nedostatků s dopadem na provozní účelnost) nebo „neúčelné“ (při plošném rozšíření nedostatků zcela ohrožujících provozní účelnost). |
| --- | --- |

17.

Na každou skupinu politik se vztahuje řada jednotlivých systémů a totéž platí o příjmech. Účetní dvůr proto každoročně vybírá vzorek systémů k prověrce. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem „Výsledky prověrky systémů“, uvedené v příloze X.2 kapitol 2 až 9. Systémy se klasifikují z hlediska zmírňování rizika vzniku chyb v operacích jako „účelné“, „částečně účelné“ (při výskytu určitých nedostatků s dopadem na provozní účelnost) nebo „neúčelné“ (při plošném rozšíření nedostatků zcela ohrožujících provozní účelnost).

| 18. | Pokud má Účetní dvůr k dispozici patřičné důkazní informace, předkládá také celkové posouzení systémů v dané skupině politik (rovněž uvedené v příloze X.2 kapitol 2 až 9), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací. |
| --- | --- |

18.

Pokud má Účetní dvůr k dispozici patřičné důkazní informace, předkládá také celkové posouzení systémů v dané skupině politik (rovněž uvedené v příloze X.2 kapitol 2 až 9), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací.

Postup Účetního dvora při posuzování prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu a prezentaci zjištěných výsledků

| 19. | V souladu s požadavky mezinárodních auditorských standardů dostává Účetní dvůr od Komise prohlášení vedoucích pracovníků, v němž Komise potvrzuje, že splnila své povinnosti a zveřejnila všechny informace, které by mohly být pro auditora relevantní. Potvrzuje zejména, že uvedla všechny informace související s posouzením rizika výskytu podvodu, všechny případy podvodu nebo podezření z podvodu, jichž si je vědoma, a všechny významné (materiální) případy nesouladu s právními předpisy. |
| --- | --- |

19.

V souladu s požadavky mezinárodních auditorských standardů dostává Účetní dvůr od Komise prohlášení vedoucích pracovníků, v němž Komise potvrzuje, že splnila své povinnosti a zveřejnila všechny informace, které by mohly být pro auditora relevantní. Potvrzuje zejména, že uvedla všechny informace související s posouzením rizika výskytu podvodu, všechny případy podvodu nebo podezření z podvodu, jichž si je vědoma, a všechny významné (materiální) případy nesouladu s právními předpisy.

| 20. | V kapitolách 2 až 9 jsou rovněž zohledněny výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelství. Tyto zprávy informují o dosažení cílů politiky a o zavedených systémech řízení a kontroly, jejichž účelem je zajistit správnost operací a řádné využívání zdrojů. Ke každé výroční zprávě o činnosti se přikládá prohlášení generálního ředitele, které mimo jiné pojednává o rozsahu, v němž byly zdroje využity pro zamýšlené účely, a o kontrolních postupech zajišťujících správnost operací (8). |
| --- | --- |

20.

V kapitolách 2 až 9 jsou rovněž zohledněny výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelství. Tyto zprávy informují o dosažení cílů politiky a o zavedených systémech řízení a kontroly, jejichž účelem je zajistit správnost operací a řádné využívání zdrojů. Ke každé výroční zprávě o činnosti se přikládá prohlášení generálního ředitele, které mimo jiné pojednává o rozsahu, v němž byly zdroje využity pro zamýšlené účely, a o kontrolních postupech zajišťujících správnost operací (8).

| 21. | Účetní dvůr posuzuje výroční zprávy o činnosti a doprovodná prohlášení, aby zjistil, do jaké míry poskytují věrný obraz finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací a identifikují nezbytná opatření k řešení závažných kontrolních nedostatků. O výsledcích tohoto posouzení informuje v oddílu „Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu“ kapitol 2 až 9 (9). |
| --- | --- |

21.

Účetní dvůr posuzuje výroční zprávy o činnosti a doprovodná prohlášení, aby zjistil, do jaké míry poskytují věrný obraz finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací a identifikují nezbytná opatření k řešení závažných kontrolních nedostatků. O výsledcích tohoto posouzení informuje v oddílu „Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu“ kapitol 2 až 9 (9).

Jak Účetní dvůr dospívá ke svým výrokům v prohlášení o věrohodnosti

| 22. | V prohlášení o věrohodnosti vydává Účetní dvůr výrok o správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka Evropské unie, na základě celé své auditní práce popsané v kapitolách 2 až 9 této zprávy, včetně posouzení míry výskytu chyb. Zásadním prvkem je přitom vyhodnocení výsledků testování výdajových operací. Ve svém souhrnu jsou celkové výdaje za rok 2011 podle nejlepšího odhadu Účetního dvora zatíženy 3,9 % mírou chyb. Účetní dvůr se 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v souboru se pohybuje mezi 3 % a 8 %. Míra chyb odhadnutá v jednotlivých oblastech politiky se liší a pojednává se o ní v kapitolách 3 až 9. Účetní dvůr považuje míru chyb za plošně rozšířenou, tj. zasahující do většiny výdajových oblastí. Celkový výrok o správnosti závazků vydává Účetní dvůr na základě doplňujícího horizontálního vzorku. |
| --- | --- |

22.

V prohlášení o věrohodnosti vydává Účetní dvůr výrok o správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka Evropské unie, na základě celé své auditní práce popsané v kapitolách 2 až 9 této zprávy, včetně posouzení míry výskytu chyb. Zásadním prvkem je přitom vyhodnocení výsledků testování výdajových operací. Ve svém souhrnu jsou celkové výdaje za rok 2011 podle nejlepšího odhadu Účetního dvora zatíženy 3,9 % mírou chyb. Účetní dvůr se 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v souboru se pohybuje mezi 3 % a 8 %. Míra chyb odhadnutá v jednotlivých oblastech politiky se liší a pojednává se o ní v kapitolách 3 až 9. Účetní dvůr považuje míru chyb za plošně rozšířenou, tj. zasahující do většiny výdajových oblastí. Celkový výrok o správnosti závazků vydává Účetní dvůr na základě doplňujícího horizontálního vzorku.

Nesrovnalost nebo podvod

| 23. | Valná většina chyb vzniká v důsledku nesprávného použití či nepochopení často složitých pravidel pro výdajové režimy EU. Má-li Účetní dvůr důvodné podezření, že došlo k podvodu, oznámí to Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který odpovídá za provedení příslušného vyšetřování. Účetní dvůr hlásí na základě své práce úřadu OLAF kolem čtyř případů za rok. |
| --- | --- |

23.

Valná většina chyb vzniká v důsledku nesprávného použití či nepochopení často složitých pravidel pro výdajové režimy EU. Má-li Účetní dvůr důvodné podezření, že došlo k podvodu, oznámí to Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který odpovídá za provedení příslušného vyšetřování. Účetní dvůr hlásí na základě své práce úřadu OLAF kolem čtyř případů za rok.

---

(1)  Včetně vysvětlivek.

(2)  Kromě toho se vybírá ještě horizontální reprezentativní vzorek závazků, který se testuje z hlediska souladu s příslušnými pravidly a nařízeními.

(3)  V zásadě existují dva způsoby přidělení zakázky: uchazeči s nejnižší nabídkou nebo uchazeči s nejvýhodnější nabídkou.

(4)  Příklady vyčíslitelných chyb: žádná nebo omezená soutěž u hlavní nebo doplňující zakázky (s výjimkou případů, kdy takovou soutěž výslovně povoluje právní rámec); špatné posouzení nabídek s dopadem na výsledek zadávacího řízení; zásadní změna v rozsahu zakázky; rozdělení zakázky na více stavebních zakázek, kde všechny stavby plní stejnou hospodářskou funkci. Pokud k nesprávnému uplatnění pravidel v oblasti zadávání veřejných zakázek dojde na straně orgánů a institucí EU, Účetní dvůr zpravidla postupuje jinak, protože příslušné zakázky jsou většinou stále v platnosti. Tyto chyby se pro potřeby prohlášení o věrohodnosti (DAS) nevyčíslují.

(5)  Příklady nevyčíslitelných chyb: špatné posouzení nabídek bez dopadu na výsledek zadávacího řízení, formální nedostatky v zadávacím řízení nebo v zadávací dokumentaci, nedodržení formálních aspektů požadavků týkajících se transparentnosti.

(6)  Formula, kde ASI je průměrný výběrový interval a i číslování operací ve vzorku.

(7)  Formula a Formula , kde t je faktor t-rozdělení, n je velikost vzorku a s je standardní odchylka měr chyb.

(8)  Další informace o těchto postupech a odkazy na aktuální zprávy jsou uvedeny na internetové adrese

http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm

(9)  V předchozích letech byly výsledky tohoto posouzení předkládány ve zvláštním oddíle s názvem „Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu“.

PŘÍLOHA 1.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE SPOLEHLIVOSTI ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

| Připomínky v předchozích letech | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- |
| 1. | Předběžné financování, závazky a oddělování účetních období |

Připomínky v předchozích letech

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

1.

| 1. | Předběžné financování, závazky a oddělování účetních období |
| --- | --- |

1.

| 1. | Předběžné financování, závazky a oddělování účetních období |
| --- | --- |

1.

Pokud jde o předběžné financování, závazky a oddělování účetních období, Účetní dvůr od rozpočtového roku 2007 zjišťuje účetní chyby, jejichž finanční dopad je celkově nevýznamný (nemateriální), ale četnost vysoká. Svědčí to o tom, že na úrovni některých generálních ředitelství je třeba zlepšit základní účetní údaje.

Komise nadále pracovala na tom, aby zlepšila přesnost svých účetních údajů prostřednictvím průběžných opatření, jako je např. projekt týkající se kvality účetnictví a potvrzování platnosti místních systémů.

Audit Účetního dvora týkající se reprezentativního vzorku předběžného financování a faktur/výkazů nákladů opět poukázal na chyby s nevýznamným (nemateriálním) celkovým finančním dopadem, ale vysokou četností. Komise by proto i nadále měla usilovat o zlepšení základních účetních údajů na úrovni některých generálních ředitelství.

Komise se bude dále snažit kvalitu účetních údajů zlepšovat. Průběžně dochází k aktualizaci místních systémů, aby byly splněny požadavky na účetnictví.

Pokud jde o účtování částek předběžného financování, Účetní dvůr také:

| — | zjistil, že zúčtování nevypořádaných částek se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zúčtovány chybné částky; |
| --- | --- |

—

zjistil, že zúčtování nevypořádaných částek se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zúčtovány chybné částky;

| — | zjistil, že některá generální ředitelství používají pro oddělení účetních období přibližné odhady, místo aby zpracovávala dostupné informace o dosaženém pokroku a souvisejících nákladech a na základě těchto informací zúčtovala příslušné částky předběžného financování; |
| --- | --- |

—

zjistil, že některá generální ředitelství používají pro oddělení účetních období přibližné odhady, místo aby zpracovávala dostupné informace o dosaženém pokroku a souvisejících nákladech a na základě těchto informací zúčtovala příslušné částky předběžného financování;

| — | ve výroční zprávě za rok 2010 poprvé upozornil na vysoký počet případů, kdy Komise v souvislosti s platbami náležitě nezaúčtovala aktivum, zejména např. u nástrojů finančního inženýrství a záloh na ostatní režimy podpory. |
| --- | --- |

—

ve výroční zprávě za rok 2010 poprvé upozornil na vysoký počet případů, kdy Komise v souvislosti s platbami náležitě nezaúčtovala aktivum, zejména např. u nástrojů finančního inženýrství a záloh na ostatní režimy podpory.

Účetní dvůr zjistil, že přes snahu útvarů odpovědných za vedení účetnictví zlepšit tuto situaci se v řadě generálních ředitelství i nadále pracuje s účetními odhady i tehdy, když pro zúčtování příslušných částek předběžného financování mají odpovídající údaje k dispozici.

Otázka nástrojů finančního inženýrství již byla řešena v účetní závěrce za rok 2010 na základě informací, které dobrovolně poskytly členské státy. Komise rovněž navrhla úpravu stávajícího právního rámce a předložila v této oblasti příslušné návrhy pro období po roce 2013 tak, aby předkládání nezbytných informací bylo povinné.

V souvislosti se zálohami vyplacenými členským státům na ostatní režimy podpory a příspěvky do Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci bylo v konsolidované účetní závěrce za rok 2011 poprvé zaúčtováno odpovídající aktivum ve výši 2 512 milionů EUR.

Před rokem 2011 členské státy neposkytovaly Komisi údaje, které by jí umožňovaly provést spolehlivý odhad. Z informací, které jsou nyní k dispozici, vyplývá, že by se nejednalo o významné (materiální) částky.

S výjimkou záloh v souvislosti s režimy podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova byl objem nevyužitých prostředků, které byly zaúčtovány na uvedené nástroje finančního inženýrství a jiné režimy podpory, stanoven na základě částek, jimiž přispěla Komise, s přihlédnutím k odhadu výše nevyužitých prostředků provedenému lineární metodou. Nedostatek informací o částkách, které byly skutečně použity, výrazně snižuje užitečnost těchto informací pro potřeby řízení.

Účetní útvary připravily soubor pokynů k zúčtovávání předběžného financování, jejichž distribuce začne po dokončení přezkumu finančního nařízení.

Proveden byl právní základ pro nástroje finančního inženýrství a pro zálohy na státní podporu, včetně přílohy k prohlášení o výdajích (změna nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 13. prosince 2011). Po této změně má Evropská komise právní základ k vyžadování potřebných informací od členských států.

Výše uvedené informace se použijí pro účetní účely v uzávěrce za rok 2012. Částky nevyplacené konečným příjemcům se zakládají na poměrném odhadu za kratší období.

Metodiku není záhodno měnit, jelikož GŘ REGIO se právě nachází v šestém roce sedmiletého programového období. Úprava přístupu je nicméně plánována pro příští programové období za předpokladu, že bude přijata členskými státy s novým finančním nařízením.

Jakmile vstoupí v platnost právní základ pro nové programové období strukturálních fondů, Komise bude mít nárok na informace o skutečně využitých částkách a tyto informace se budou používat k sestavování účetních závěrek. Tyto nové požadavky by měly rovněž zlepšit informace o řízení.

Metoda, kterou použila Komise pro účetní závěrku pro rok 2011, je z hlediska nákladů nejefektivnější a byla již použita pro uzávěrku v roce 2010.

Jak již bylo uvedeno ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2009, některá generální ředitelství nedodržovala požadavek zaevidovat faktury a výkazy nákladů do pěti pracovních dní po jejich obdržení.

Přestože se zpoždění při evidenci nových žádostí o proplacení nákladů zmenšilo, některá generální ředitelství stále plně nedodržují požadavek neprodleného zaevidování faktur a žádostí.

Útvary Komise nebudou v tomto směru polevovat ve svém úsilí. Za tímto účelem jsou neustále aktualizovány místní systémy, například žádosti o proplacení nákladů doručené do GŘ AGRI a GŘ REGIO jsou evidovány v předepsané lhůtě.

Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr upozornil, že vzhledem k širšímu využívání předběžného financování v rozpočtu EU a nových typů finančních nástrojů by Komise měla neprodleně přezkoumat příslušná účetní pravidla a k vykazování a zúčtování předběžného financování poskytnout náležité pokyny.

Příslušné účetní pravidlo bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby byla zohledněna potřeba zaúčtovat nevyužité příspěvky na nástroje finančního inženýrství a vyplacené zálohy pro další režimy podpory jako aktivum.

Útvary pravidlo provádějí s přihlédnutím k finančním nástrojům a platbám souvisejícím se státní podporou (viz odpověď výše).

| 2. | Údaje o zpětném získávání částek a finančních opravách |
| --- | --- |

2.

| 2. | Údaje o zpětném získávání částek a finančních opravách |
| --- | --- |

2.

| 2. | Údaje o zpětném získávání částek a finančních opravách |
| --- | --- |

2.

Již ve výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr uvedl, že přestože Komise přijala opatření s cílem zvýšit množství a kvalitu informací o opravných mechanismech v rámci rozpočtu EU, nelze se na tyto informace v úplnosti spoléhat, protože ani údaje, které Komise dostává od členských států, nejsou vždy spolehlivé.

I přes nedostatky, které stále ovlivňují spolehlivost a úplnost údajů poskytovaných členskými státy, zejména v oblasti soudržnosti, došlo v posledních letech k určitému zlepšení. Na začátku roku 2011 Komise zahájila audit systémů členských států pro zpětné získávání prostředků v oblasti soudržnosti. Při kontrolách na místě, které Komise provedla, vyšlo najevo, že systémy pro zaznamenávání a vykazování údajů nejsou ve všech členských státech zcela spolehlivé. V příloze k účetní závěrce za rozpočtový rok 2011 proto nejsou uvedeny údaje z členských států, které se vztahují k oblasti soudržnosti.

Co se týče zemědělství, Komise v účetní závěrce pro rok 2011 evidovala neuhrazené pohledávky na úrovni členských států a odpovídající snížení hodnoty, jakož i částky, které členské státy získaly zpět.

Pokud jde o soudržnost, spolehlivost údajů, které Komise dostává od členských států ohledně zpětného získávání prostředků, se ve srovnání s předchozím obdobím zlepšila, ale Komise souhlasí, že by se měla zlepšit ještě více. Komise za tímto účelem zahájila na počátku roku 2011 audit systémů členských států pro zpětné získávání částek (audit zaměřený na rizika), který vycházel z každoročního vykazování údajů k 31. březnu a jehož cílem bylo zlepšit vykazování vnitrostátních finančních oprav Komisi a zajistit úplnost, přesnost a včasnost výkazů. První výsledky byly hlášeny ve výročních zprávách o činnosti za rok 2011 vypracovaných generálními ředitelstvími, jež se věnují strukturálním opatřením.

Dále by mělo být prověřeno, nakolik je potřeba zpřesnit pokyny k finančnímu výkaznictví, pokud jde o to, jaké informace vykazovat a jak o nich účtovat.

V pokynech účetního pro pověřené schvalující osoby se uvádí, které údaje mají předložit. Účetní dvůr zaznamenal v uplatňování těchto pokynů zlepšení. Přesto je potřeba nadále usilovat o zlepšení kvality předkládaných údajů.

Komise se bude dále snažit zlepšovat kvalitu předkládaných údajů.

Ve výroční zprávě za rok 2009 Účetní dvůr poprvé kritizoval, že u některých oblastí výdajů Komise nijak systematicky nepředkládá informace, které by umožnily odsouhlasit rok, v němž byla provedena platba, s rokem, v němž je zjištěna chyba, a rokem, v němž je výsledná finanční oprava zveřejněna v příloze k účetní závěrce.

Informace týkající se odsouhlasení plateb, chyb a finančních oprav se prozatím nepředkládají. Účetní dvůr stále trvá na tom, že kdykoliv je to možné, je třeba takové informace poskytovat. Dále je třeba vytvořit jasnou vazbu mezi částkami uvedenými ve výročních zprávách o činnosti, zejména pro stanovení míry zbytkových chyb, a informacemi o zpětně získaných částkách / finančních opravách uvedenými v účetní závěrce.

Komise bere na vědomí požadavky Účetního dvora, ale zdůrazňuje, že je zřídkakdy možné takto postupovat.

Ve sdíleném řízení není účelem finančních oprav získávat zpět nesprávné výdaje (to zůstává v odpovědnosti členských států), ale spíše rozpočet EU před podobnými nedostatky chránit. Není tudíž správné spojovat míru chyb v určitém daném roce s finančními opravami a zpětně získanými prostředky zveřejněnými v účetní závěrce téhož roku.

Takové slučování navíc není možné ani kvůli rozdílům v načasování finančních oprav a samotného zpětného získávání prostředků na straně jedné a míry chyb na straně druhé. Posledně uvedené se netýká jen sdíleného řízení, ale i přímého řízení, kdy se příkazy k zpětnému získání prostředků buď vydávají po skončení (víceletého) grantového období, nebo se nevydávají, protože příjemce předloží opravený výkaz nákladů.

Komise opakuje, že výdaje se kontrolují několik let po faktickém provedení platby, zejména při ukončování programu. K finanční opravě může dojít rovněž v důsledku zjištění nedostatků v kontrolních systémech členských států, přičemž v takovém případě neexistuje s platbami přímá spojitost. Není proto možné ani relevantní spojovat rok provedení příslušné platby s rokem zveřejnění finanční opravy v příloze k účetní závěrce. Za prevenci, odhalování a opravu chyb a nesrovnalostí v oblasti sdíleného řízení jsou navíc primárně odpovědné členské státy.

Co se týče zemědělství, všechny částky v jednotlivých tabulkách v příloze 6 souhlasí buď s údaji dostupnými na úrovni Komise, nebo s prohlášeními členských států.

Pokud jde o regionální politiku, spojitost mezi čísly použitými pro vyjádření míry zbytkových chyb ve výroční zprávě o činnosti a informacemi v předběžných účetních závěrkách je možné nalézt u vykazování za předchozí rok a u informací poskytnutých členskými státy před vypršením zákonné lhůty k 31. březnu, což je rovněž termín pro vypracování předběžné účetní závěrky. Komise vyzvala členské státy k hlášení oprav pokud možno již před 31. březnem, aby se tomuto problému s načasováním předešlo.

V oblasti soudržnosti zbývalo na konci roku 2010 uplatnit opravy v celkové výši 2,5 miliardy EUR (neboli „inkasovat“ prostředky, tzn. že částka je Komisi buď vrácena zpět, nebo Komise proplatí až žádost o platbu, ve které členský stát odečetl nezpůsobilé náklady). Takto nízká míra uplatnění oprav (71 %) souvisela s probíhajícím zúčtováním v programovém období 2000–2006. Platební žádosti obdržené ke konci roku 2010 zatím nebyly schváleny, takže související finanční opravy nebylo možné v příslušných údajích za rok 2010 zohlednit.

Na konci roku 2011 zbývalo uplatnit opravy ve výši 2,5 miliardy EUR (72 % míra uplatnění oprav). Tato částka a míra zůstaly na podobné úrovni jako v předcházejícím roce, protože žádosti o platbu obdržené ke konci roku 2010 nebylo ještě možné schválit.

Ukončování programů je složitý proces, při kterém se kontrolují četné dokumenty předložené členským státem a při kterém může Komise zažádat o další informace, aby měla doklady o tom, že daný členský stát finanční opravy, o nichž bylo rozhodnuto, skutečně odečetl, zejména u komplexních operačních programů, čímž se oddaluje výpočet konečného zůstatku, jenž má být vyplacen. Komise kromě toho vykazuje provedení finanční opravy pouze tehdy, když konečnou platbu náležitě odsouhlasí schvalující osoba, k čemuž dochází na samém konci ověřovacího řetězce.

V oblasti soudržnosti se opravy odsouhlasené členskými státy, avšak dosud neprovedené, týkají programů v letech 2000–2006 a odrážejí se v žádostech o konečnou platbu, které Komise obdržela, ale zatím neschválila vzhledem k procesu ukončování, v němž musí posoudit, zda jsou všechny dodané informace koherentní a úplné. Tento obezřetný přístup, kdy se nemají takové opravy hlásit jako provedené až do okamžiku schválení konečných plateb, doporučil Komisi Účetní dvůr.

Ve vysvětlivkách ke konsolidované účetní závěrce se uvádí, že útvary Komise nebo členské státy některé platby pravděpodobně později opraví. Přes opakované žádosti Účetního dvora od roku 2005 však vysvětlivky nadále neuvádějí částky a oblasti výdajů, které mohou být předmětem dalšího ověřování a schvalování.

Částky, které jsou předmětem dalšího ověřování a zúčtování, se prozatím v konsolidované účetní závěrce neuvádějí (na rozdíl od vyčíslitelné výše částek, které by mohly být získány zpět).

Finanční nařízení umožňuje Komisi uskutečňovat zpětně kontroly všech výdajů několik let poté, co k nim fakticky došlo. Účetní závěrka by neměla být chápána tak, že kvůli ověřováním v budoucích letech dosud nedošlo k uznání všech dotčených výdajů. Jinak by se všechny rozpočtové výdaje považovaly až do provedení zpětné kontroly nebo do uplynutí uvedené promlčecí lhůty za předběžné. Pokud lze vyčíslit výši případných zpětně získaných částek, jsou tyto částky zveřejněny v příloze 6 ke konsolidované účetní závěrce.

V oblasti zemědělství se přibližně šest měsíců po skončení konkrétního rozpočtového roku přijímá rozhodnutí o schválení finančních výkazů, kterým Komise stanoví výši uznaných výdajů, jež budou daný rok připsány k tíži rozpočtu EU. Tato funkce rozhodnutí o schválení finančních výkazů není zpochybněna skutečností, že členským státům mohou být následně uloženy finanční opravy prostřednictvím rozhodnutí o shodě. Výdaje, které budou na základě takových budoucích rozhodnutí o shodě pravděpodobně vyloučeny z unijního financování, se uvádí v příloze k finančním výkazům.

| 3. | Převod aktiv programu Galileo |
| --- | --- |

3.

| 3. | Převod aktiv programu Galileo |
| --- | --- |

3.

| 3. | Převod aktiv programu Galileo |
| --- | --- |

3.

Dohody o převodu vlastnictví všech aktiv, která byla vytvořena, vyvinuta či pořízena v rámci programu Galileo, na Unii zatím nebyly realizovány ve své úplnosti. Jelikož se veškeré výdaje vzniklé od roku 2003 účtují jako výdaje na výzkum, na rozvahu k 31. prosinci 2010 neměly žádný dopad. Komise by však v zájmu náležitého zajištění majetku měla zajistit, aby byly v době převodu k dispozici všechny potřebné informace.

Komise spolupracuje s Evropskou kosmickou agenturou (ESA), aby zajistila, že v době převodu budou všechny potřebné účetní a technické informace k dispozici a předání proběhne hladce. S převodem aktiv se počítá po ukončení fáze validace na oběžné dráze (k němuž by mělo dojít nejdříve na konci roku 2012). Komise mezitím zaúčtovala 219 milionů EUR za rok 2011 jako nedokončený majetek týkající se projektu Galileo. Tato částka odráží náklady vynaložené Komisí od 22. října 2011, kdy byly úspěšně vypuštěny první dva satelity. Do té doby byl projekt Komisí považován za projekt ve fázi výzkumu a všechny vynaložené náklady byly odepisovány.

Prověrka Účetního dvora však poukázala na nevýznamné (nemateriální) nedostatky v oddělování účetních období pro účely stanovení výše nedokončeného majetku.

Podle Komise jsou částky vykázané v rozvaze dostatečně přesné a spolehlivé.

Účetní metodika a postupy pro oceňování aktiv programu Galileo jsou plně v souladu s účetními pravidly EU a standardy IPSAS.

Aktiva byla oceněna za podpory nezávislých externích odborníků v oblasti účetnictví na základě údajů poskytnutých Evropskou kosmickou agenturou. Komise provedla potřebné kontroly, aby byla u výsledků dostatečně zajištěna spolehlivost.

Účetní dvůr však upozorňuje na výhradu, kterou vyjádřil generální ředitel nesoucí za tuto oblast odpovědnost ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2010 ohledně spolehlivosti finančního výkaznictví Evropské kosmické agentury.

Generální ředitel odpovědný za tuto oblast tuto výhradu vyjádřil i ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011 a rozšířil její rozsah.

Komise bude finanční výkazy Evropské kosmické agentury nadále auditovat a bude agenturu vybízet k tomu, aby realizovala opatření zaměřená na další zkvalitnění finančních výkazů, které Komisi předkládá. Agentura se v tomto směru může spolehnout na její podporu. V roce 2012 byl u Evropské kosmické agentury dokončen externí přezkum jejích kontrolních systémů, jenž přinesl uspokojivé výsledky. S ohledem na opatření, která v současnosti probíhají, Komise předpokládá, že problémy budou brzy vyřešeny, což umožní tuto výhradu omezit a nakonec zrušit.

PŘÍLOHA 1.3

VÝPIS Z KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ZA ROK 2011
   (1)

Tabulka 1 –   Rozvaha
   (2)

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Dlouhodobý majetek: |
| Nehmotný majetek | 149 | 108 |
| Budovy, stroje a zařízení | 5 071 | 4 813 |
| Dlouhodobé investice: |
| Investice účtované ekvivalenční metodou | 374 | 492 |
| Finanční majetek: aktiva určená k prodeji | 2 272 | 2 063 |
| Finanční majetek: dlouhodobé půjčky | 41 400 | 11 640 |
| Dlouhodobé pohledávky a zpětně získatelné částky | 289 | 40 |
| Dlouhodobé předběžné financování | 44 723 | 44 118 |
| | 94 278 | 63 274 |
| Krátkodobý majetek: |
| Zásoby | 94 | 91 |
| Krátkodobé investice |
| Finanční majetek: aktiva určená k prodeji | 3 619 | 2 331 |
| Krátkodobé pohledávky a zpětně získatelné částky |
| Finanční majetek: krátkodobé půjčky | 102 | 2 170 |
| Ostatní pohledávky | 9 477 | 11 331 |
| Krátkodobé předběžné financování | 11 007 | 10 078 |
| Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty | 18 935 | 22 063 |
| | 43 234 | 48 064 |
| Aktiva celkem | 137 512 | 111 338 |
| Dlouhodobé závazky: |
| Důchody a jiné zaměstnanecké požitky | (34 835) | (37 172) |
| Dlouhodobé rezervy | (1 495) | (1 317) |
| Dlouhodobé finanční závazky | (41 179) | (11 445) |
| Ostatní dlouhodobé závazky | (2 059) | (2 104) |
| | (79 568) | (52 038) |
| Krátkodobé závazky: |
| Krátkodobé rezervy | (270) | (214) |
| Krátkodobé finanční závazky | (51) | (2 004) |
| Závazky | (91 473) | (84 529) |
| | (91 794) | (86 747) |
| Pasiva celkem | (171 362) | (138 785) |
| Čistá aktiva | (33 850) | (27 447) |
| Rezervní fondy | 3 608 | 3 484 |
| Částky k vyžádání od členských států | (37 458) | (30 931) |
| Čistá aktiva | (33 850) | (27 447) |

(v mil. EUR)

31.12.2011

31.12.2010

Dlouhodobý majetek:

Nehmotný majetek

149

108

Budovy, stroje a zařízení

5 071

4 813

Dlouhodobé investice:

Investice účtované ekvivalenční metodou

374

492

Finanční majetek: aktiva určená k prodeji

2 272

2 063

Finanční majetek: dlouhodobé půjčky

41 400

11 640

Dlouhodobé pohledávky a zpětně získatelné částky

289

40

Dlouhodobé předběžné financování

44 723

44 118

94 278

63 274

Krátkodobý majetek:

Zásoby

94

91

Krátkodobé investice

Finanční majetek: aktiva určená k prodeji

3 619

2 331

Krátkodobé pohledávky a zpětně získatelné částky

Finanční majetek: krátkodobé půjčky

102

2 170

Ostatní pohledávky

9 477

11 331

Krátkodobé předběžné financování

11 007

10 078

Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty

18 935

22 063

43 234

48 064

Aktiva celkem

137 512

111 338

Dlouhodobé závazky:

Důchody a jiné zaměstnanecké požitky

(34 835)

(37 172)

Dlouhodobé rezervy

(1 495)

(1 317)

Dlouhodobé finanční závazky

(41 179)

(11 445)

Ostatní dlouhodobé závazky

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

Krátkodobé závazky:

Krátkodobé rezervy

(270)

(214)

Krátkodobé finanční závazky

(51)

(2 004)

Závazky

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

Pasiva celkem

(171 362)

(138 785)

Čistá aktiva

(33 850)

(27 447)

Rezervní fondy

3 608

3 484

Částky k vyžádání od členských států

(37 458)

(30 931)

Čistá aktiva

(33 850)

(27 447)

Tabulka 2 –   Výsledovka
   (3)

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Provozní výnosy |
| Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků | 124 677 | 122 328 |
| Ostatní provozní výnosy | 5 376 | 8 188 |
| | 130 053 | 130 516 |
| Provozní náklady |
| Správní náklady | (8 976) | (8 614) |
| Provozní náklady | (123 778) | (103 764) |
| | (132 754) | (112 378) |
| (Schodek) / Přebytek z provozní činnosti | (2 701) | 18 138 |
| Výnosy z finančních operací | 1 491 | 1 178 |
| Náklady na finanční operace | (1 355) | (661) |
| Změny závazků z titulu důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků | 1 212 | (1 003) |
| Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém schodku | (436) | (420) |
| Hospodářský výsledek za rok | (1 789) | 17 232 |

(v mil. EUR)

2011

2010

Provozní výnosy

Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků

124 677

122 328

Ostatní provozní výnosy

5 376

8 188

130 053

130 516

Provozní náklady

Správní náklady

(8 976)

(8 614)

Provozní náklady

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

(Schodek) / Přebytek z provozní činnosti

(2 701)

18 138

Výnosy z finančních operací

1 491

1 178

Náklady na finanční operace

(1 355)

(661)

Změny závazků z titulu důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků

1 212

(1 003)

Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém schodku

(436)

(420)

Hospodářský výsledek za rok

(1 789)

17 232

Tabulka 3 –   Výkaz peněžních toků
   (4)

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Hospodářský výsledek za rok | (1 789) | 17 232 |
| Provozní činnosti |
| Amortizace | 33 | 28 |
| Odpisy | 361 | 358 |
| (Zvýšení)/snížení dlouhodobých půjček | (29 760) | (876) |
| (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování | (605) | (2 574) |
| (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek a zpětně získatelných částek | (249) | 15 |
| (Zvýšení)/snížení zásob | (3) | (14) |
| (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování | (929) | (642) |
| (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek a zpětně získatelných částek | 3 922 | (4 543) |
| Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv | 178 | (152) |
| Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků | 29 734 | 886 |
| Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků | (45) | (74) |
| Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv | 56 | 1 |
| Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků | (1 953) | 1 964 |
| Zvýšení/(snížení) splatných závazků | 6 944 | (9 355) |
| Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem | (4 539) | (2 254) |
| Jiné nepeněžní pohyby | (75) | (149) |
| Zvýšení/snížení závazků z titulu důchodů a zaměstnaneckých požitků | (2 337) | (70) |
| Investiční činnosti |
| (Zvýšení)/snížení nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení | (693) | (374) |
| (Zvýšení)/snížení dlouhodobých investic | (91) | (176) |
| (Zvýšení)/snížení krátkodobých investic | (1 288) | (540) |
| Čisté peněžní toky | (3 128) | (1 309) |
| Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a jejich ekvivalentů | (3 128) | (1 309) |
| Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty k počátku roku | 22 063 | 23 372 |
| Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty ke konci roku | 18 935 | 22 063 |

(v mil. EUR)

2011

2010

Hospodářský výsledek za rok

(1 789)

17 232

Provozní činnosti

Amortizace

33

28

Odpisy

361

358

(Zvýšení)/snížení dlouhodobých půjček

(29 760)

(876)

(Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování

(605)

(2 574)

(Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek a zpětně získatelných částek

(249)

15

(Zvýšení)/snížení zásob

(3)

(14)

(Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování

(929)

(642)

(Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek a zpětně získatelných částek

3 922

(4 543)

Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv

178

(152)

Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků

29 734

886

Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků

(45)

(74)

Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv

56

1

Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků

(1 953)

1 964

Zvýšení/(snížení) splatných závazků

6 944

(9 355)

Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem

(4 539)

(2 254)

Jiné nepeněžní pohyby

(75)

(149)

Zvýšení/snížení závazků z titulu důchodů a zaměstnaneckých požitků

(2 337)

(70)

Investiční činnosti

(Zvýšení)/snížení nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení

(693)

(374)

(Zvýšení)/snížení dlouhodobých investic

(91)

(176)

(Zvýšení)/snížení krátkodobých investic

(1 288)

(540)

Čisté peněžní toky

(3 128)

(1 309)

Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a jejich ekvivalentů

(3 128)

(1 309)

Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty k počátku roku

22 063

23 372

Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty ke konci roku

18 935

22 063

Tabulka 4 –   Výkaz změn čistých aktiv
   (5)

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | Rezervní fondy (A) | Částky k vyžádání od členských států (B) | Čistá aktiva = (A) + (B) |
| Fond z přecenění na reálnou hodnotu | Ostatní rezervní fondy | Akumulovaný přebytek/(schodek) | Hospodářský výsledek za rok |
| Zůstatek k 31. prosinci 2009 | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Změna rezervního fondu Záručního fondu | | 273 | (273) | | 0 |
| Změny reálné hodnoty | (130) | | | | (130) |
| Ostatní | | 4 | (21) | | (17) |
| Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2009 | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Výsledek plnění rozpočtu za rok 2009 připsaný členským státům | | | (2 254) | | (2 254) |
| Hospodářský výsledek za rok | | | | 17 232 | 17 232 |
| Zůstatek k 31. prosinci 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Změna rezervního fondu Záručního fondu | | 165 | (165) | | 0 |
| Změny reálné hodnoty | (47) | | | | (47) |
| Ostatní | | 2 | (30) | | (28) |
| Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Výsledek plnění rozpočtu za rok 2010 připsaný členským státům | | | (4 539) | | (4 539) |
| Hospodářský výsledek za rok | | | | (1 789) | (1 789) |
| Zůstatek k 31. prosinci 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

(v mil. EUR)

Rezervní fondy (A)

Částky k vyžádání od členských států (B)

Čistá aktiva = (A) + (B)

Fond z přecenění na reálnou hodnotu

Ostatní rezervní fondy

Akumulovaný přebytek/(schodek)

Hospodářský výsledek za rok

Zůstatek k 31. prosinci 2009

69

3 254

(52 488)

6 887

(42 278)

Změna rezervního fondu Záručního fondu

273

(273)

0

Změny reálné hodnoty

(130)

(130)

Ostatní

4

(21)

(17)

Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2009

14

6 873

(6 887)

0

Výsledek plnění rozpočtu za rok 2009 připsaný členským státům

(2 254)

(2 254)

Hospodářský výsledek za rok

17 232

17 232

Zůstatek k 31. prosinci 2010

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Změna rezervního fondu Záručního fondu

165

(165)

0

Změny reálné hodnoty

(47)

(47)

Ostatní

2

(30)

(28)

Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2010

4

17 228

(17 232)

0

Výsledek plnění rozpočtu za rok 2010 připsaný členským státům

(4 539)

(4 539)

Hospodářský výsledek za rok

(1 789)

(1 789)

Zůstatek k 31. prosinci 2011

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

Tabulka 5 –   Výsledek plnění rozpočtu EU
   (6)

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Evropská unie | 2011 | 2010 |
| Příjmy za rozpočtový rok | 130 000 | 127 795 |
| Platby z prostředků na běžný rok | (128 043) | (121 213) |
| Prostředky na platby přenesené do roku n+1 | (1 019) | (2 797) |
| Zrušení nevyužitých prostředků na platby přenesených z roku n-1 | 457 | 741 |
| Kurzové rozdíly za rok | 97 | 23 |
| Výsledek plnění rozpočtu
   (7) | 1 492 | 4 549 |

(v mil. EUR)

Evropská unie

2011

2010

Příjmy za rozpočtový rok

130 000

127 795

Platby z prostředků na běžný rok

(128 043)

(121 213)

Prostředky na platby přenesené do roku n+1

(1 019)

(2 797)

Zrušení nevyužitých prostředků na platby přenesených z roku n-1

457

741

Kurzové rozdíly za rok

97

23

Výsledek plnění rozpočtu
   (7)

1 492

4 549

---

(1)  Doporučujeme seznámit se s úplným zněním konsolidované účetní závěrky Evropské unie za rozpočtový rok 2011 včetně konsolidovaných finančních výkazů a zpráv o plnění rozpočtu a s nimi souvisejících vysvětlivek.

(2)  Rozvaha je prezentována podle struktury konsolidované účetní závěrky Evropské unie.

(3)  Výsledovka je prezentována podle struktury konsolidované účetní závěrky Evropské unie.

(4)  Výkaz peněžních toků je prezentován podle struktury konsolidované účetní závěrky Evropské unie.

(5)  Výkaz změn čistých aktiv je prezentován podle struktury konsolidované účetní závěrky Evropské unie.

(6)  Výsledek plnění rozpočtu je prezentován podle struktury konsolidované účetní závěrky Evropské unie.

(7)  Z toho částky EFTA činí (5) milionů EUR v roce 2011 a 9 milionů EUR v roce 2010.

---

KAPITOLA 2

Příjmy

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky oblasti příjmů

Rozsah a koncepce auditu

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Správnost operací

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Ostatní příjmy

Účelnost systémů

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH

Vlastní zdroje odvozené z HND

Obecné a zvláštní výhrady

Ověřování soupisů k HND

Ostatní příjmy: pokuty a sankce

Vymáhání pohledávek

Minimální úvěrové ratingy ručitelských finančních institucí

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 2.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se příjmů, které zahrnují vlastní zdroje a ostatní příjmy. Hlavní údaje o příjmech za rok 2011 uvádí
  tabulka 2.1
  . Vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (91 %). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

2.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se příjmů, které zahrnují vlastní zdroje a ostatní příjmy. Hlavní údaje o příjmech za rok 2011 uvádí
  tabulka 2.1
  . Vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (91 %).

Tabulka 2.1 –   Příjmy: hlavní informace za rok 2011

| Rozpočtová hlava | Druh příjmů | Popis | Příjmy 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| v mil. EUR | % |
| 1 | Tradiční vlastní zdroje (TVZ) | Dávky z výroby cukru | 132 | 0,1 |
| Cla | 16 646 | 12,8 |
| Vlastní zdroje odvozené z DPH | Zdroje odvozené z DPH (daň z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku | 14 077 | 10,8 |
| Vlastní zdroje odvozené z HND | Zdroje odvozené z HND (hrubého národního důchodu) běžného rozpočtového roku | 87 258 | 67,1 |
| Oprava rozpočtových nevyvážeností | Oprava pro Spojené království | 52 | 0,0 |
| Snížení rozpočtových příspěvků odvozených z HND | Poskytnuto ve prospěch Nizozemska a Švédska | –1 | 0,0 |
| | VLASTNÍ ZDROJE CELKEM | 118 164 | 90,9 |
| 3 | | Přebytky, salda, opravy | 6 370 | 4,9 |
| 4 | | Příjmy od osob pracujících v orgánech, institucích a jiných subjektech Unie | 1 207 | 0,9 |
| 5 | | Příjmy ze správní činnosti orgánů | 587 | 0,5 |
| 6 | | Příspěvky a náhrady v rámci dohod a programů Unie/Společenství | 2 454 | 1,9 |
| 7 | | Úroky z prodlení a pokuty | 1 183 | 0,9 |
| 8 | | Výpůjční a úvěrové operace | 1 | 0,0 |
| 9 | | Různé příjmy | 34 | 0,0 |
| | | OSTATNÍ PŘÍJMY CELKEM | 11 836 | 9,1 |
| PŘÍJMY ZA ROK CELKEM | 130 000 | 100,0 |

Rozpočtová hlava

Druh příjmů

Popis

Příjmy 2011

v mil. EUR

%

1

Tradiční vlastní zdroje (TVZ)

Dávky z výroby cukru

132

0,1

Cla

16 646

12,8

Vlastní zdroje odvozené z DPH

Zdroje odvozené z DPH (daň z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku

14 077

10,8

Vlastní zdroje odvozené z HND

Zdroje odvozené z HND (hrubého národního důchodu) běžného rozpočtového roku

87 258

67,1

Oprava rozpočtových nevyvážeností

Oprava pro Spojené království

52

0,0

Snížení rozpočtových příspěvků odvozených z HND

Poskytnuto ve prospěch Nizozemska a Švédska

–1

0,0

VLASTNÍ ZDROJE CELKEM

118 164

90,9

3

Přebytky, salda, opravy

6 370

4,9

4

Příjmy od osob pracujících v orgánech, institucích a jiných subjektech Unie

1 207

0,9

5

Příjmy ze správní činnosti orgánů

587

0,5

6

Příspěvky a náhrady v rámci dohod a programů Unie/Společenství

2 454

1,9

7

Úroky z prodlení a pokuty

1 183

0,9

8

Výpůjční a úvěrové operace

1

0,0

9

Různé příjmy

34

0,0

OSTATNÍ PŘÍJMY CELKEM

11 836

9,1

PŘÍJMY ZA ROK CELKEM

130 000

100,0

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Zvláštní charakteristiky oblasti příjmů

| 2.2 | Existují tři kategorie vlastních zdrojů (1): tradiční vlastní zdroje (dovozní cla a dávka z výroby cukru) (TVZ), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty (DPH) vybrané členskými státy a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) členských států. |
| --- | --- |

2.2

Existují tři kategorie vlastních zdrojů (1): tradiční vlastní zdroje (dovozní cla a dávka z výroby cukru) (TVZ), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty (DPH) vybrané členskými státy a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) členských států.

| 2.3 | Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek jdou do rozpočtu Unie (16 778 milionů EUR, 12,9 % příjmů) a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výpis stanovených cel a dávek z cukru (výpis z „účtů A“) a čtvrtletní výpis stanovených cel a dávek z cukru, které do účtů A zahrnuty nebyly (výpis z „účtů B“) (2). V souvislosti s TVZ patří k hlavním rizikům úplnost, přesnost a včasnost zpřístupnění cel a dávek z cukru Unii. |
| --- | --- |

2.3

Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek jdou do rozpočtu Unie (16 778 milionů EUR, 12,9 % příjmů) a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výpis stanovených cel a dávek z cukru (výpis z „účtů A“) a čtvrtletní výpis stanovených cel a dávek z cukru, které do účtů A zahrnuty nebyly (výpis z „účtů B“) (2). V souvislosti s TVZ patří k hlavním rizikům úplnost, přesnost a včasnost zpřístupnění cel a dávek z cukru Unii.

| 2.4 | Vlastní zdroje odvozené z DPH jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotné sazby na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států (14 077 milionů EUR, 10,8 % příjmů). Vlastní zdroje odvozené z HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotné sazby na HND členských států (87 258 milionů EUR, 67,1 % příjmů). Hlavním rizikem pro správnost těchto vlastních zdrojů je možnost, že výchozí statistické údaje nebudou kompilovány nebo zpracovávány v souladu s pravidly Unie, a všechny členské státy tak zaplatí příspěvky do vlastních zdrojů odvozené z DPH anebo HND v nesprávné výši. |
| --- | --- |

2.4

Vlastní zdroje odvozené z DPH jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotné sazby na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států (14 077 milionů EUR, 10,8 % příjmů). Vlastní zdroje odvozené z HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotné sazby na HND členských států (87 258 milionů EUR, 67,1 % příjmů). Hlavním rizikem pro správnost těchto vlastních zdrojů je možnost, že výchozí statistické údaje nebudou kompilovány nebo zpracovávány v souladu s pravidly Unie, a všechny členské státy tak zaplatí příspěvky do vlastních zdrojů odvozené z DPH anebo HND v nesprávné výši.

| 2.5 | Spojenému království se poskytuje oprava rozpočtových nevyvážeností (dále jen „oprava pro Spojené království“) v podobě snížení jeho plateb vlastních zdrojů odvozených z HND (3). V období 2007–2013 (4) dále využívá snížené sazby uplatňované na zdroj z DPH Německo, Nizozemsko, Rakousko a Švédsko; Nizozemsko a Švédsko využívají hrubého snížení svých ročních příspěvků odvozených z HND. Hlavním rizikem je možnost chyby Komise při těchto výpočtech, zejména u složitých výpočtů opravy pro Spojené království. |
| --- | --- |

2.5

Spojenému království se poskytuje oprava rozpočtových nevyvážeností (dále jen „oprava pro Spojené království“) v podobě snížení jeho plateb vlastních zdrojů odvozených z HND (3). V období 2007–2013 (4) dále využívá snížené sazby uplatňované na zdroj z DPH Německo, Nizozemsko, Rakousko a Švédsko; Nizozemsko a Švédsko využívají hrubého snížení svých ročních příspěvků odvozených z HND. Hlavním rizikem je možnost chyby Komise při těchto výpočtech, zejména u složitých výpočtů opravy pro Spojené království.

| 2.6 | Po zohlednění celkových tradičních vlastních zdrojů, vlastních zdrojů odvozených z DPH a ostatních příjmů se zdroje odvozené z HND používají k vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení (či nadhodnocení) HND u konkrétních členských států sice celkové vlastní zdroje odvozené z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém odstraněn, zvyšují (či snižují) příspěvky ostatních členských států. |
| --- | --- |

2.6

Po zohlednění celkových tradičních vlastních zdrojů, vlastních zdrojů odvozených z DPH a ostatních příjmů se zdroje odvozené z HND používají k vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení (či nadhodnocení) HND u konkrétních členských států sice celkové vlastní zdroje odvozené z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém odstraněn, zvyšují (či snižují) příspěvky ostatních členských států.

| 2.7 | K hlavním rizikům ostatních příjmů patří řízení poplatků Komisí a stanovování finančních oprav, které Komise ukládá v souvislosti s výdaji na zemědělství a na soudržnost. |
| --- | --- |

2.7

K hlavním rizikům ostatních příjmů patří řízení poplatků Komisí a stanovování finančních oprav, které Komise ukládá v souvislosti s výdaji na zemědělství a na soudržnost.

Rozsah a koncepce auditu

| 2.8 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu příjmů je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | Při auditu se na úrovni Komise zkoumal vzorek 55 inkasních příkazů (5), který zahrnul všechny typy příjmů (viz
  příloha 2.1
  ). |
| --- | --- | --- |

2.8

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu příjmů je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

Při auditu se na úrovni Komise zkoumal vzorek 55 inkasních příkazů (5), který zahrnul všechny typy příjmů (viz
  příloha 2.1
  ).

| b) | Posouzení systémů se vztahovalo na






  i) | systémy pro TVZ a vlastní zdroje odvozené z DPH a HND, |
| --- | --- | --- |

b)

Posouzení systémů se vztahovalo na

i)

systémy pro TVZ a vlastní zdroje odvozené z DPH a HND,

| ii) | systémy Komise pro výpočet opravy pro Spojené království (včetně přezkumu výpočtu konečné částky této opravy za rok 2007) (6), |
| --- | --- |

ii)

systémy Komise pro výpočet opravy pro Spojené království (včetně přezkumu výpočtu konečné částky této opravy za rok 2007) (6),

| iii) | správu pokut a sankcí Komisí, |
| --- | --- |

iii)

správu pokut a sankcí Komisí,

| iv) | prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, konkrétně výroční zprávu o činnosti Generálního ředitelství pro rozpočet (GŘ BUDG). |
| --- | --- |

iv)

prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, konkrétně výroční zprávu o činnosti Generálního ředitelství pro rozpočet (GŘ BUDG).

Tradiční vlastní zdroje

| 2.9 | Audit prováděný Účetním dvorem u operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, nemůže zahrnout neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. |
| --- | --- |

2.9

Audit prováděný Účetním dvorem u operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, nemůže zahrnout neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

| 2.10 | Účetní dvůr provedl posouzení systémů dohledu a kontroly v Německu, Španělsku a ve Francii, které se dohromady na celkových TVZ podílejí více než jednou třetinou. Přezkoumal jejich účetní systémy a prověřil tok TVZ od jejich určení po nahlášení Komisi, aby získal přiměřenou jistotu o přesnosti a úplnosti zaúčtovaných částek. Auditoři testovali hlavní kontroly týkající se uplatňovaní preferenčních celních sazeb ve Francii, místního celního řízení v Německu a ve Španělsku a skladování a účtování nákladů na dopravu a pojištění v Německu, ve Španělsku a ve Francii. |
| --- | --- |

2.10

Účetní dvůr provedl posouzení systémů dohledu a kontroly v Německu, Španělsku a ve Francii, které se dohromady na celkových TVZ podílejí více než jednou třetinou. Přezkoumal jejich účetní systémy a prověřil tok TVZ od jejich určení po nahlášení Komisi, aby získal přiměřenou jistotu o přesnosti a úplnosti zaúčtovaných částek. Auditoři testovali hlavní kontroly týkající se uplatňovaní preferenčních celních sazeb ve Francii, místního celního řízení v Německu a ve Španělsku a skladování a účtování nákladů na dopravu a pojištění v Německu, ve Španělsku a ve Francii.

| 2.11 | Dále u sedmi inkasních příkazů k TVZ ze vzorku popsaného v bodě 2.8 a) provedl Účetní dvůr odsouhlasení vybraných měsíčních výpisů s relevantními účetními záznamy příslušných členských států (7). |
| --- | --- |

2.11

Dále u sedmi inkasních příkazů k TVZ ze vzorku popsaného v bodě 2.8 a) provedl Účetní dvůr odsouhlasení vybraných měsíčních výpisů s relevantními účetními záznamy příslušných členských států (7).

| 2.12 | Účetní dvůr posuzoval i systémy dohledu a kontroly Komise, včetně jejích inspekcí v členských státech, postupů pro odepisování částek, které již nelze získat zpět, a postupů pro kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění Komise i Účetního dvora. |
| --- | --- |

2.12

Účetní dvůr posuzoval i systémy dohledu a kontroly Komise, včetně jejích inspekcí v členských státech, postupů pro odepisování částek, které již nelze získat zpět, a postupů pro kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění Komise i Účetního dvora.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 2.13 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND vycházejí ze statistik, jejichž podkladové operace nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů s cílem stanovit výši částek, jež budou zahrnuty do konečných rozpočtových účtů, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Účetní dvůr tedy zkoumal sestavování rozpočtu EU a správnost příspěvků členských států. |
| --- | --- |

2.13

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND vycházejí ze statistik, jejichž podkladové operace nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů s cílem stanovit výši částek, jež budou zahrnuty do konečných rozpočtových účtů, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Účetní dvůr tedy zkoumal sestavování rozpočtu EU a správnost příspěvků členských států.

| 2.14 | Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly Komise, které mají poskytovat přiměřenou jistotu, že výpočet a výběr těchto zdrojů je správný. Audit rovněž obsáhnul správu výhrad k DPH a HND Komisí a její ověřování soupisů k HND v členských státech. Účetní dvůr se v rámci tohoto auditu nevyslovuje ke kvalitě údajů o DPH a HND, které Komise obdržela od členských států. |
| --- | --- |

2.14

Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly Komise, které mají poskytovat přiměřenou jistotu, že výpočet a výběr těchto zdrojů je správný. Audit rovněž obsáhnul správu výhrad k DPH a HND Komisí a její ověřování soupisů k HND v členských státech. Účetní dvůr se v rámci tohoto auditu nevyslovuje ke kvalitě údajů o DPH a HND, které Komise obdržela od členských států.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 2.15 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 2.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 1,8 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 0,8 % (8). |
| --- | --- |

2.15

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 2.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 1,8 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 0,8 % (8).

| 2.15 | Viz odpověď na bod 2.18. |
| --- | --- |

2.15

Tradiční vlastní zdroje

| 2.16 | Účetní dvůr zjistil, že celkově inkasní příkazy vydané Komisí odrážejí výpisy z účtů A zaslané členskými státy. |
| --- | --- |

2.16

Účetní dvůr zjistil, že celkově inkasní příkazy vydané Komisí odrážejí výpisy z účtů A zaslané členskými státy.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 2.17 | Ve výpočtu a platbách příspěvků členských států nezjistil Účetní dvůr žádnou chybu. |
| --- | --- |

2.17

Ve výpočtu a platbách příspěvků členských států nezjistil Účetní dvůr žádnou chybu.

Ostatní příjmy

| 2.18 | Účetní dvůr zjistil, že u ostatních příjmů obsahovala jedna ze šesti testovaných operací chybu. Účetní dvůr přezkoumal výpočet finanční opravy uložené jednomu členskému státu v oblasti zemědělských výdajů (hlava 6 v
  tabulce 2.1
  ). Účetní dvůr metodiku uplatněnou Komisí nezpochybňuje, v použití této metodiky však zjistil chybu, jejímž důsledkem bylo podhodnocení ztráty pro rozpočet EU Komisí. Finanční oprava měla činit 30 milionů EUR místo původně vypočtených 21 milionů EUR (9). |
| --- | --- |

2.18

Účetní dvůr zjistil, že u ostatních příjmů obsahovala jedna ze šesti testovaných operací chybu. Účetní dvůr přezkoumal výpočet finanční opravy uložené jednomu členskému státu v oblasti zemědělských výdajů (hlava 6 v
  tabulce 2.1
  ). Účetní dvůr metodiku uplatněnou Komisí nezpochybňuje, v použití této metodiky však zjistil chybu, jejímž důsledkem bylo podhodnocení ztráty pro rozpočet EU Komisí. Finanční oprava měla činit 30 milionů EUR místo původně vypočtených 21 milionů EUR (9).

| 2.18 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr nezpochybňuje její metodiku hodnocení ztrát pro rozpočet EU. V daném případě se Komise řídila doporučením Účetního dvora, podle nějž má být vypočtena ztráta, a nikoli prováděna paušální oprava.

  V případě, jejž Účetní dvůr zmiňuje, provedl výpočet chybovosti členský stát, a to podle metodiky, kterou Komise akceptuje, a s využitím všech poznatků, jež měl v danou chvíli k dispozici. Tento členský stát následně dodal doplňující a přesnější údaje o ohroženém souboru. Komise pokládala za náležité k těmto údajům přihlédnout, aniž by v této velmi pozdní fázi opětovně zahajovala postup schvalování souladu s cílem chybovost znovu přepočítat. |
| --- | --- |

2.18

V případě, jejž Účetní dvůr zmiňuje, provedl výpočet chybovosti členský stát, a to podle metodiky, kterou Komise akceptuje, a s využitím všech poznatků, jež měl v danou chvíli k dispozici. Tento členský stát následně dodal doplňující a přesnější údaje o ohroženém souboru. Komise pokládala za náležité k těmto údajům přihlédnout, aniž by v této velmi pozdní fázi opětovně zahajovala postup schvalování souladu s cílem chybovost znovu přepočítat.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 2.19 | Výsledky prověrky řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 2.2
  . V systémech byly zjištěny určité nedostatky, jež jsou popsány níže. |
| --- | --- |

2.19

Výsledky prověrky řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 2.2
  . V systémech byly zjištěny určité nedostatky, jež jsou popsány níže.

Tradiční vlastní zdroje

| 2.20 | V navštívených členských státech byly při auditu prováděném Účetním dvorem (viz bod 2.10 výše) zjištěny nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů týkající se |
| --- | --- |

2.20

V navštívených členských státech byly při auditu prováděném Účetním dvorem (viz bod 2.10 výše) zjištěny nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů týkající se

| 2.20 | Komise se bude zjištěními Účetního dvora dopodrobna zabývat a přihlédne k tomu, že by se měl celní dohled v členských státech více opírat o analýzu rizik. |
| --- | --- |

2.20

| a) | uplatňování preferenčních celních sazeb (10); |
| --- | --- |

a)

uplatňování preferenčních celních sazeb (10);

| a) | V případě dvou dovozních prohlášení (z celkem 50) Účetní dvůr v kontrolovaných složkách nenalezl žádný doklad o přímé dopravě zboží do EU.

  Těmito dvěma případy, v nichž chybí doklady o přímé dopravě, se bude Komise zabývat, aby zjistila, zdali z nich neplynou finanční důsledky. |
| --- | --- |

a)

Těmito dvěma případy, v nichž chybí doklady o přímé dopravě, se bude Komise zabývat, aby zjistila, zdali z nich neplynou finanční důsledky.

| b) | kontroly a auditu ex post u místního celního řízení (MCŘ) (11); |
| --- | --- |

b)

kontroly a auditu ex post u místního celního řízení (MCŘ) (11);

| b) | Analýza rizik, kterou provádějí členské státy, by měla náležitě zohledňovat promlčecí lhůtu. V některých případech je možné, že tato analýza nevyžaduje, aby bylo místní celní řízení předmětem auditu každé tři roky. |
| --- | --- |

b)

| c) | auditu ex post uskladňování v celních skladech (12); |
| --- | --- |

c)

auditu ex post uskladňování v celních skladech (12);

| c) | Analýza rizik, kterou provádějí členské státy, by měla náležitě zohledňovat promlčecí lhůtu. V některých případech je možné, že tato analýza nevyžaduje, aby bylo uskladňování zboží v celních skladech předmětem auditu každé tři roky. |
| --- | --- |

c)

| d) | analýzy rizika uplatňované ve fázi dovozu (13); |
| --- | --- |

d)

analýzy rizika uplatňované ve fázi dovozu (13);

| d) | Komise se tímto zjištěním bude dále zabývat společně s uvedenými členskými státy. |
| --- | --- |

d)

| e) | účtování nákladů na dopravu a pojištění (14). |
| --- | --- |

e)

účtování nákladů na dopravu a pojištění (14).

| e) | Komise se bude jednotlivými případy dále zabývat společně s dotčenými členskými státy, aby zjistila, zdali z nich nevyplývají finanční důsledky. |
| --- | --- |

e)

Částečně účelný celní dohled vnitrostátních orgánů zvyšuje riziko výběru nesprávných částek TVZ.

| 2.21 | Ve své výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že u jednoho výpisu z účtu A týkajícího se jednoho členského státu (15) nebylo možné vykázanou částku TVZ odsouhlasit s příslušnými účetními záznamy. Ve výroční zprávě o činnosti GŘ BUDG za rok 2011 je nyní uvedena výhrada vůči spolehlivosti účetních údajů tohoto členského státu. |
| --- | --- |

2.21

Ve své výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že u jednoho výpisu z účtu A týkajícího se jednoho členského státu (15) nebylo možné vykázanou částku TVZ odsouhlasit s příslušnými účetními záznamy. Ve výroční zprávě o činnosti GŘ BUDG za rok 2011 je nyní uvedena výhrada vůči spolehlivosti účetních údajů tohoto členského státu.

| 2.21 | GŘ pro rozpočet vyslovilo výhradu vůči spolehlivosti postupů při celním odbavení, účetních postupů a systémů TVZ tohoto členského státu poté, co Komise provedla tři následné kontroly a co k příslušným zjištěním dospěl Účetní dvůr.

  Nápravné opatření je již přijato. Daný členský stát předložil koncem listopadu 2011 akční plán, v němž uvedl připravovaná nápravná opatření. Plán vytyčuje krátkodobé (2012), střednědobé (2012–2013) a dlouhodobé cíle (2013–2014 a roky následující). Realizaci tohoto plánu Komise monitoruje. Jeho první fáze spočívá v provedení externího auditu účetního systému. |
| --- | --- |

2.21

Nápravné opatření je již přijato. Daný členský stát předložil koncem listopadu 2011 akční plán, v němž uvedl připravovaná nápravná opatření. Plán vytyčuje krátkodobé (2012), střednědobé (2012–2013) a dlouhodobé cíle (2013–2014 a roky následující). Realizaci tohoto plánu Komise monitoruje. Jeho první fáze spočívá v provedení externího auditu účetního systému.

| 2.22 | Účetní dvůr konstatoval, že řada zjištění, na něž on sám nebo Komise v uplynulých letech upozornily, se vykazuje znovu, aniž by příslušné členské státy přijaly jakákoliv nápravná opatření (například zjištění, která uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 1/2010 (16)„Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná?“). |
| --- | --- |

2.22

Účetní dvůr konstatoval, že řada zjištění, na něž on sám nebo Komise v uplynulých letech upozornily, se vykazuje znovu, aniž by příslušné členské státy přijaly jakákoliv nápravná opatření (například zjištění, která uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 1/2010 (16)„Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná?“).

| 2.22. | Zjištění Účetního dvora i Komise jsou předmětem komplexních návazných opatření. Je možné, že než se členským státům podaří své systémy vylepšit, uplyne určitá doba, zejména v případě, kdy dojde k neshodám nebo je nutno zavést systémové či strukturální změny. Útvary Komise využívají všech prostředků, jež mají k dispozici, k tomu, aby členské státy na zjištění reagovaly uspokojivě, a v případě potřeby po členských státech požadují, aby nevybrané částky tradičních vlastních zdrojů vymohly. V případech jednoznačného, trvalého porušování celních předpisů EU tak mohou být zahájeny též postupy pro porušení povinnosti. V uplynulých letech provedla Komise kontroly zjednodušených postupů, strategie celních kontrol a místního celního řízení. Poradnímu sboru pro vlastní zdroje byla v roce 2011 předložena tematická zpráva o strategii celní kontroly a v roce 2012 bude následovat tematická zpráva o místním celním řízení. |
| --- | --- |

2.22.

Vlastní zdroje odvozené z DPH

| 2.23 | Výhrady jsou nástrojem, který umožňuje ponechat zpochybňované prvky ve výkazech k DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy. Uplatnění výhrad je tedy součástí postupu vnitřní kontroly. Komise a členské státy by nicméně měly ve věci zpochybňovaných prvků usilovat o co nejrychlejší řešení. |
| --- | --- |

2.23

Výhrady jsou nástrojem, který umožňuje ponechat zpochybňované prvky ve výkazech k DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy. Uplatnění výhrad je tedy součástí postupu vnitřní kontroly. Komise a členské státy by nicméně měly ve věci zpochybňovaných prvků usilovat o co nejrychlejší řešení.

| 2.24 | V roce 2011 vznesla Komise 46 výhrad a 42 výhrad zrušila. Podle Komise bylo čistým účinkem snížení vlastních zdrojů odvozených z DPH o téměř 88 milionů EUR (17). Ke konci roku zůstávalo v platnosti celkem 156 výhrad (viz
  tabulka 2.2
  ). Z výhrad, které Komise vznesla, se 51 týká porušení právních předpisů týkajících se DPH. Tyto výhrady bude možné zrušit, až bude řízení pro porušení právních předpisů uzavřeno a bude stanoven dopad na základ daně z přidané hodnoty pro příslušné roky. |
| --- | --- |

2.24

V roce 2011 vznesla Komise 46 výhrad a 42 výhrad zrušila. Podle Komise bylo čistým účinkem snížení vlastních zdrojů odvozených z DPH o téměř 88 milionů EUR (17). Ke konci roku zůstávalo v platnosti celkem 156 výhrad (viz
  tabulka 2.2
  ). Z výhrad, které Komise vznesla, se 51 týká porušení právních předpisů týkajících se DPH. Tyto výhrady bude možné zrušit, až bude řízení pro porušení právních předpisů uzavřeno a bude stanoven dopad na základ daně z přidané hodnoty pro příslušné roky.

| 2.24 | Číselné údaje uvedené v této zprávě se mírně liší od údajů, jež Komise prezentuje v příslušné příloze ke své účetní závěrce. Důvodem je mírný rozdíl v metodice, kterou používá Komise a Účetní dvůr při určování počtu výhrad. Účetní dvůr vychází z data oznámení, kdežto Komise z data ukončení souvisejících interních administrativních postupů. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Komise pokračuje ve svém úsilí rušit dlouhodobé výhrady k DPH. Účetní dvůr definuje dlouhodobě nevyřízené výhrady jako výhrady, které se vztahují k roku, od něhož uplynulo nejméně deset let, tj. výhrady, jež se týkají roku 2002 a předchozích let a jež ke konci roku 2011 stále platily. Na konci roku 2011 zůstávalo v platnosti 15 takových dlouhodobých výhrad, z nichž některé se datovaly až do roku 1995, oproti 16 ke konci roku 2010 (bod 2.23 výroční zprávy za rok 2010). |
| --- | --- |

2.25

Komise pokračuje ve svém úsilí rušit dlouhodobé výhrady k DPH. Účetní dvůr definuje dlouhodobě nevyřízené výhrady jako výhrady, které se vztahují k roku, od něhož uplynulo nejméně deset let, tj. výhrady, jež se týkají roku 2002 a předchozích let a jež ke konci roku 2011 stále platily. Na konci roku 2011 zůstávalo v platnosti 15 takových dlouhodobých výhrad, z nichž některé se datovaly až do roku 1995, oproti 16 ke konci roku 2010 (bod 2.23 výroční zprávy za rok 2010).

| 2.25 | Pokud jde o četnost konzultací s členskými státy, lze konstatovat trvalé zlepšování. Zkvalitňuje se též spolupráce mezi Komisí a členskými státy a tento trend bude pokračovat. Poměr výhrad, jež Účetní dvůr definuje jako dlouhodobě nevyřízené, trvale klesá a aktuálně dosahuje méně než 10 % z celkového počtu. Tyto výhrady však budou navzdory lepší spolupráci existovat stále, neboť některé z nich mají řadu implikací – včetně otázek zásadního charakteru –, které je třeba prostudovat, a mohou si vyžádat vícero pokusů o vyřešení. Vymezení dlouhodobě nevyřešených výhrad, s nímž pracuje Účetní dvůr, skrývá riziko nadměrného zdůraznění času, který si řešení těchto výhrad žádá. Z nových výhrad, jež Komise vyslovila v roce 2011, se 75 % týkalo roku 2007, a pokud použijeme metodiku Účetního dvora, byly tedy už na půli cesty k tomu, být klasifikovány jako dlouhodobě nevyřízené. |
| --- | --- |

2.25

Tabulka 2.2 –   Výhrady k DPH k 31. prosinci 2011

| Členský stát | Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2010 | Výhrady vznesené v roce 2011 | Výhrady zrušené v roce 2011 | Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2011 | Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Bulharsko | 2 | 5 | 1 | 6 | 2007 |
| Česká republika | 8 | 9 | 4 | 13 | 2004 |
| Dánsko | 9 | 2 | 3 | 8 | 2005 |
| Německo | 1 | 5 | 0 | 6 | 2003 |
| Estonsko | 9 | 1 | 0 | 10 | 2004 |
| Irsko | 10 | 2 | 7 | 5 | 1998 |
| Řecko | 7 | 0 | 0 | 7 | 1999 |
| Španělsko | 1 | 2 | 0 | 3 | 2003 |
| Francie | 6 | 1 | 0 | 7 | 2001 |
| Itálie | 8 | 2 | 3 | 7 | 1995 |
| Kypr | 6 | 0 | 2 | 4 | 2004 |
| Lotyšsko | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Litva | 2 | 0 | 0 | 2 | 2005 |
| Lucembursko | 2 | 0 | 2 | 0 | |
| Maďarsko | 4 | 0 | 0 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Nizozemsko | 8 | 6 | 5 | 9 | 2004 |
| Rakousko | 6 | 0 | 0 | 6 | 2002 |
| Polsko | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Portugalsko | 14 | 0 | 9 | 5 | 2003 |
| Rumunsko | 0 | 5 | 1 | 4 | 2007 |
| Slovinsko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Slovensko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Finsko | 8 | 3 | 1 | 10 | 1995 |
| Švédsko | 10 | 2 | 1 | 11 | 1995 |
| Spojené království | 9 | 0 | 1 | 8 | 1998 |
| CELKEM | 152 | 46 | 42 | 156 | |

Členský stát

Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2010

Výhrady vznesené v roce 2011

Výhrady zrušené v roce 2011

Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2011

Nejzazší rok, k němuž se výhrady vztahují

Belgie

0

1

0

1

2007

Bulharsko

2

5

1

6

2007

Česká republika

8

9

4

13

2004

Dánsko

9

2

3

8

2005

Německo

1

5

0

6

2003

Estonsko

9

1

0

10

2004

Irsko

10

2

7

5

1998

Řecko

7

0

0

7

1999

Španělsko

1

2

0

3

2003

Francie

6

1

0

7

2001

Itálie

8

2

3

7

1995

Kypr

6

0

2

4

2004

Lotyšsko

6

0

1

5

2004

Litva

2

0

0

2

2005

Lucembursko

2

0

2

0

Maďarsko

4

0

0

4

2004

Malta

10

0

0

10

2004

Nizozemsko

8

6

5

9

2004

Rakousko

6

0

0

6

2002

Polsko

6

0

1

5

2004

Portugalsko

14

0

9

5

2003

Rumunsko

0

5

1

4

2007

Slovinsko

0

0

0

0

Slovensko

0

0

0

0

Finsko

8

3

1

10

1995

Švédsko

10

2

1

11

1995

Spojené království

9

0

1

8

1998

CELKEM

152

46

42

156

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

Vlastní zdroje odvozené z HND

Obecné a zvláštní výhrady

| 2.26 | Ke konci roku 2011 existovaly obecné výhrady (18) k údajům o HND členských států EU-15 za období 2002–2007, členských států EU-10 za období 2004–2007 a Bulharska a Rumunska za rok 2007. |
| --- | --- |

2.26

Ke konci roku 2011 existovaly obecné výhrady (18) k údajům o HND členských států EU-15 za období 2002–2007, členských států EU-10 za období 2004–2007 a Bulharska a Rumunska za rok 2007.

| 2.26 | Jak Účetní dvůr konstatuje v bodu 2.28, došlo do ledna 2012 k významné změně situace, neboť obecné výhrady zůstaly v platnosti pouze v případě Bulharska a Rumunska. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Na začátku roku 2011 zůstávaly otevřené čtyři zvláštní výhrady (19) k HNP vztahující se k období 1995–2001. Komise následně dvě výhrady týkající se Spojeného království zrušila a ke konci roku 2011 tedy zůstávaly v platnosti dvě (20) zvláštní výhrady. |
| --- | --- |

2.27

Na začátku roku 2011 zůstávaly otevřené čtyři zvláštní výhrady (19) k HNP vztahující se k období 1995–2001. Komise následně dvě výhrady týkající se Spojeného království zrušila a ke konci roku 2011 tedy zůstávaly v platnosti dvě (20) zvláštní výhrady.

| 2.27 | Komise dosahuje pokroku díky spolupráci s oběma zeměmi, v jejichž případě dosud nebyly uzavřeny výhrady k HNP za období 1995–2001 (jedna výhrada se týkala Řecka a jedna Spojeného království, stav ke konci roku 2011). Cílem je tyto výhrady zrušit. |
| --- | --- |

2.27

Ověřování soupisů k HND

| 2.28 | Na základě ověřování soupisů k HND provedeného Eurostatem přijal výbor pro HND v červenci a v říjnu 2011 hodnoticí zprávy týkající se členských států EU-25. Pokud jde o údaje týkající se HND za období od roku 2002 do konce ledna 2012, nebyly zrušeny žádné obecné výhrady ani vzneseny žádné zvláštní výhrady (viz bod 2.29 a čtvrtá odrážka bodu 2.41 výroční zprávy za rok 2010). |
| --- | --- |

2.28

Na základě ověřování soupisů k HND provedeného Eurostatem přijal výbor pro HND v červenci a v říjnu 2011 hodnoticí zprávy týkající se členských států EU-25. Pokud jde o údaje týkající se HND za období od roku 2002 do konce ledna 2012, nebyly zrušeny žádné obecné výhrady ani vzneseny žádné zvláštní výhrady (viz bod 2.29 a čtvrtá odrážka bodu 2.41 výroční zprávy za rok 2010).

| 2.28 | Na základě závěrů, jež přijal Výbor HND na svých dvou schůzích v druhém pololetí 2011, pokračovala do konce roku práce na určení a přesné formulaci zvláštních výhrad, jež mají nahradit stávající výhrady obecné. Počátkem roku 2012 byly ukončeny administrativní postupy, jimž má být všem dotčeným 25 členským státům současně oficiálně potvrzeno zrušení obecných a vznesení zvláštních výhrad, jež se jich týkají. |
| --- | --- |

2.28

Ostatní příjmy: pokuty a sankce

Vymáhání pohledávek

| 2.29 | Prováděcí pravidla finančního nařízení (21) stanoví, že pokud nebyly provedeny předběžné platby nebo dlužníci nesložili finanční jistotu, která by do data splatnosti plně kryla celou částku, měla by Komise vymáhat inkaso pohledávek jakýmikoliv dostupnými prostředky. Ke konci roku 2011 nebyla pokryta předběžnou platbou ani jistotou po datu splatnosti přibližně 2 % (22) dosud neuzavřených případů pokut. |
| --- | --- |

2.29

Prováděcí pravidla finančního nařízení (21) stanoví, že pokud nebyly provedeny předběžné platby nebo dlužníci nesložili finanční jistotu, která by do data splatnosti plně kryla celou částku, měla by Komise vymáhat inkaso pohledávek jakýmikoliv dostupnými prostředky. Ke konci roku 2011 nebyla pokryta předběžnou platbou ani jistotou po datu splatnosti přibližně 2 % (22) dosud neuzavřených případů pokut.

| 2.29 | Vymáhání pohledávek za každou cenu by mohlo mít nenapravitelné následky a mohlo by pokutované podniky zničit či dohnat ke konkurzu. Komise proto s danými podniky vyjednává o krytí vyměřených pokut v podobě pravidelných splátek či záruk.

  Díky těmto jednáním lze část nezajištěných pokut (včetně úroků z prodlení), jež byly podnikům vyměřeny v těžké finanční situaci, vybrat či je zajistit zárukou a podle stávajících pravidel lze též sjednat splátkový harmonogram krytý finanční zárukou (viz bod 2.32). Část pokut však vybrat nelze, neboť jsou uloženy podnikům, které jsou v konkurzu, čelí obtížné finanční situaci nebo mají sídlo mimo území Unie. |
| --- | --- |

2.29

Díky těmto jednáním lze část nezajištěných pokut (včetně úroků z prodlení), jež byly podnikům vyměřeny v těžké finanční situaci, vybrat či je zajistit zárukou a podle stávajících pravidel lze též sjednat splátkový harmonogram krytý finanční zárukou (viz bod 2.32). Část pokut však vybrat nelze, neboť jsou uloženy podnikům, které jsou v konkurzu, čelí obtížné finanční situaci nebo mají sídlo mimo území Unie.

| 2.30 | Účetní dvůr prověřoval vzorek 14 takových pokut a zjistil, že v osmi případech Komise nevyužila veškeré dostupné prostředky, aby pohledávky vymohla. |
| --- | --- |

2.30

Účetní dvůr prověřoval vzorek 14 takových pokut a zjistil, že v osmi případech Komise nevyužila veškeré dostupné prostředky, aby pohledávky vymohla.

| 2.30 | V osmi případech, jež Účetní dvůr zmiňuje, se dané pokuty podle názoru Komise týkají i) případů, kde byla v běhu prozatímní opatření nebo žádosti o snížení pokuty z důvodu platební neschopnosti (bod 35 pokynů pro výpočet pokut z roku 2006), nebo ii) případů, kdy by vymáhání pohledávky bezprostředně vedlo k insolvenci daného podniku s tím důsledkem, že by Komise o výnos z pokuty přišla, neboť není v postavení přednostního věřitele.

  Jak tyto příklady ukazují, snaží se Komise v případech, kdy se dlužníci nacházejí v obtížné finanční situaci, zajistit výběr pokut cestou jednání s danými podniky o způsobu krytí uložených pokut. |
| --- | --- |

2.30

Jak tyto příklady ukazují, snaží se Komise v případech, kdy se dlužníci nacházejí v obtížné finanční situaci, zajistit výběr pokut cestou jednání s danými podniky o způsobu krytí uložených pokut.

| 2.31 | Všechny tyto případy se týkaly dlužníků, kteří byli, jak tvrdí Komise, v obtížné finanční situaci. GŘ BUDG ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2011 uvádí, že nebude pohledávky vymáhat, pokud usoudí, že finanční zájmy Unie budou nejlépe chráněny, pokud vyjedná plán plateb. Komise nyní navrhuje změnu prováděcích pravidel finančního nařízení, která by tento postup „za výjimečných okolností“ umožňovala. |
| --- | --- |

2.31

Všechny tyto případy se týkaly dlužníků, kteří byli, jak tvrdí Komise, v obtížné finanční situaci. GŘ BUDG ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2011 uvádí, že nebude pohledávky vymáhat, pokud usoudí, že finanční zájmy Unie budou nejlépe chráněny, pokud vyjedná plán plateb. Komise nyní navrhuje změnu prováděcích pravidel finančního nařízení, která by tento postup „za výjimečných okolností“ umožňovala.

Minimální úvěrové ratingy ručitelských finančních institucí

| 2.32 | Podle článku 28a finančního nařízení (23) je ochrana majetku jedním z řídicích cílů Komise. Aby byla zajištěna ochrana jistot, kterými jsou kryty pokuty, stanoví Komise minimální požadavky na úvěrový rating finančních institucí, jež záruky poskytují. Účetní dvůr zjistil případy, kdy tyto požadavky nebyly respektovány. |
| --- | --- |

2.32

Podle článku 28a finančního nařízení (23) je ochrana majetku jedním z řídicích cílů Komise. Aby byla zajištěna ochrana jistot, kterými jsou kryty pokuty, stanoví Komise minimální požadavky na úvěrový rating finančních institucí, jež záruky poskytují. Účetní dvůr zjistil případy, kdy tyto požadavky nebyly respektovány.

| 2.33 | Dne 13. května 2011 Komise podmínky pro tyto záruky uvolnila, aby zohlednila zhoršující se situaci na trhu. Účetní dvůr zjistil případy, kdy ani tato aktualizovaná pravidla nebyla dodržena. |
| --- | --- |

2.33

Dne 13. května 2011 Komise podmínky pro tyto záruky uvolnila, aby zohlednila zhoršující se situaci na trhu. Účetní dvůr zjistil případy, kdy ani tato aktualizovaná pravidla nebyla dodržena.

| 2.34 | Komise ve výroční zprávě o činnosti GŘ BUDG uvádí, že nyní vzhledem k současnému stavu bankovního sektoru znovu provádí revizi své politiky pro řízení rizik. |
| --- | --- |

2.34

Komise ve výroční zprávě o činnosti GŘ BUDG uvádí, že nyní vzhledem k současnému stavu bankovního sektoru znovu provádí revizi své politiky pro řízení rizik.

| 2.32–2.35 | Komise se domnívá, že v několika málo případech nebylo vzhledem ke zhoršujícím se finančním podmínkám možné získat záruky, jež by splňovaly stanovené požadavky. |
| --- | --- |

2.32–2.35

| 2.33–2.34 | S ohledem na stávající situaci evropského finančního sektoru je nevyhnutelné, aby Komise pravidelně revidovala svou koncepci řízení rizik, pokud jde o záruky za nesplacené pokuty. Většina velkých bank totiž u všech tří důležitých ratingových agentur přišla o přijatelný rating a nalézt banku s přijatelným ratingem je ve velké většině členských států nemožné. Pro malý či střední podnik je tak velmi obtížné získat požadovanou záruku. Vzhledem k situaci na trhu byla Komise dne 13. května 2011 povinna požadavky na záruky zrevidovat.

  V příkladech, jež Účetní dvůr uvádí, splňovaly záruky v okamžiku, kdy je Komise akceptovala, požadavky tehdy platné koncepce řízení rizik. Ručitelům byl později snížen rating, což s ohledem na snížení počtu bank, jež nadále působí na trhu a splňují daná kritéria, vedlo Komisi v červnu 2012 k tomu, aby svou koncepci řízení rizik, pokud jde o bankovní záruky, opětovně přehodnotila. Přihlédneme-li k vývoji na finančních trzích, je toto nové rozhodnutí rovněž zárukou toho, že bude celková expozice Komise vůči jednotlivým ručitelům dostatečně diverzifikována. |
| --- | --- |

2.33–2.34

V příkladech, jež Účetní dvůr uvádí, splňovaly záruky v okamžiku, kdy je Komise akceptovala, požadavky tehdy platné koncepce řízení rizik. Ručitelům byl později snížen rating, což s ohledem na snížení počtu bank, jež nadále působí na trhu a splňují daná kritéria, vedlo Komisi v červnu 2012 k tomu, aby svou koncepci řízení rizik, pokud jde o bankovní záruky, opětovně přehodnotila. Přihlédneme-li k vývoji na finančních trzích, je toto nové rozhodnutí rovněž zárukou toho, že bude celková expozice Komise vůči jednotlivým ručitelům dostatečně diverzifikována.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 2.35 | Na základě svého auditu (24) dospěl Účetní dvůr k závěru, že






  a) | výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů; |
| --- | --- | --- |

2.35

Na základě svého auditu (24) dospěl Účetní dvůr k závěru, že

a)

výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů;

| b) | výpočet příspěvků členských států provedený Komisí na základě údajů o DPH a HND poskytnutých členskými státy; |
| --- | --- |

b)

výpočet příspěvků členských států provedený Komisí na základě údajů o DPH a HND poskytnutých členskými státy;

| c) | výpočet opravy pro Spojené království a |
| --- | --- |

c)

výpočet opravy pro Spojené království a

| d) | ostatní příjmy |
| --- | --- |

d)

ostatní příjmy

za rozpočtový rok 2011 nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 2.36 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že prověřované systémy dohledu a kontroly pro oblast příjmů byly účelné. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na níže uvedené nedostatky: |
| --- | --- |

2.36

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že prověřované systémy dohledu a kontroly pro oblast příjmů byly účelné. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na níže uvedené nedostatky:

2.36

| a) | Audity Účetního dvora upozornily na nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů (bod 2.20). Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly auditovaných členských států jsou z hlediska zajišťování úplného a správného zaúčtování tradičních vlastních zdrojů pouze částečně účelné. |
| --- | --- |

a)

Audity Účetního dvora upozornily na nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů (bod 2.20). Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly auditovaných členských států jsou z hlediska zajišťování úplného a správného zaúčtování tradičních vlastních zdrojů pouze částečně účelné.

| a) | Zjištěními Účetního dvora se bude Komise dále zabývat spolu s příslušnými členskými státy. |
| --- | --- |

a)

| b) | Stále platí dlouhodobě nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH (bod 2.25). |
| --- | --- |

b)

Stále platí dlouhodobě nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH (bod 2.25).

| b) | Počet a podíl výhrad, jež jsou podle definice Účetního dvora klasifikovány jako dlouhodobě nevyřízené, trvale klesá a dosahuje nyní méně než 10 % z celkového počtu. Dlouhodobě nevyřízené výhrady však budou existovat vždy, neboť mohou mít řadu implikací, jež musí členské státy prostudovat a vyřešit.

  Pokud jde o četnost konzultací s členskými státy, lze konstatovat trvalé zlepšování. Zkvalitňuje se též spolupráce mezi Komisí a členskými státy a tento trend bude pokračovat. |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o četnost konzultací s členskými státy, lze konstatovat trvalé zlepšování. Zkvalitňuje se též spolupráce mezi Komisí a členskými státy a tento trend bude pokračovat.

| c) | Pokud jde o HND členských států EU-25 za období od roku 2002 a dále, Komise do konce roku 2011 nezrušila žádnou obecnou výhradu a nevznesla ani žádné zvláštní výhrady (bod 2.28). |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o HND členských států EU-25 za období od roku 2002 a dále, Komise do konce roku 2011 nezrušila žádnou obecnou výhradu a nevznesla ani žádné zvláštní výhrady (bod 2.28).

| c) | Počátkem roku 2012 byly ukončeny administrativní postupy, jimž má být všem dotčeným 25 členským státům současně oficiálně potvrzeno zrušení obecných a vznesení zvláštních výhrad, jež se jich týkají. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ke konci roku 2011 stále zůstávaly v platnosti dvě zbývající zvláštní výhrady týkající se HNP za období 1995–2001 (bod 2.27). |
| --- | --- |

d)

Ke konci roku 2011 stále zůstávaly v platnosti dvě zbývající zvláštní výhrady týkající se HNP za období 1995–2001 (bod 2.27).

| d) | Komise dosahuje pokroku díky spolupráci s oběma zeměmi, v jejichž případě jsou dosud neuzavřeny výhrady k HNP za období 1995–2001 (jedna výhrada se týká Řecka a jedna Spojeného království, stav ke konci roku 2011). Cílem je tyto výhrady zrušit. |
| --- | --- |

d)

| e) | Účetní dvůr bere na vědomí důvody, proč se pohledávky nevymáhaly ve všech případech (bod 2.31). Komise navrhuje změnu prováděcích pravidel finančního nařízení, která by „za výjimečných okolností“ tento postup umožňovala. |
| --- | --- |

e)

Účetní dvůr bere na vědomí důvody, proč se pohledávky nevymáhaly ve všech případech (bod 2.31). Komise navrhuje změnu prováděcích pravidel finančního nařízení, která by „za výjimečných okolností“ tento postup umožňovala.

| e) | Komise se vždy snaží zajistit co nejlepší způsob krytí pokut, proti nimž byl podán opravný prostředek (předběžnou platbu či záruku). V některých případech se však pokutovaný podnik nachází v obtížné finanční situaci a jednání o krytí pokuty se mohou protahovat a vyžadovat účast dalších stran (společníků, mateřských podniků či bank). Nová úprava, podle níž bude ve výjimečných případech možno platbu odložit bez nutnosti předkládat jistotu, umožní vybrat část pokuty i v případě, že daný podnik nebude moci získat bankovní záruku. |
| --- | --- |

e)

| f) | Komise také s ohledem na aktuální stav bankovního sektoru provádí revizi své politiky pro řízení rizik souvisejících se spolehlivostí záruk ke splatným pokutám a sankcím (bod 2.34). |
| --- | --- |

f)

Komise také s ohledem na aktuální stav bankovního sektoru provádí revizi své politiky pro řízení rizik souvisejících se spolehlivostí záruk ke splatným pokutám a sankcím (bod 2.34).

| f) | Koncepce řízení rizik prošla revizí a byla adaptována na stávající ekonomické a finanční podmínky. Současně však bude nadále zajišťovat, aby zabezpečení finančních aktiv zůstalo na co nejvyšší úrovni. Úvěrové ratingy jsou vodítkem při posuzování rizik, avšak nejsou používány pouze ony, bez ohledu na další kritéria, o něž se rozhodnutí v oblasti řízení rizik opírají. |
| --- | --- |

f)

Doporučení

| 2.37 | Příloha 2.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008–2009). Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti: |
| --- | --- |

2.37

Příloha 2.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008–2009). Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti:

2.37

| a) | Ve svých předchozích výročních zprávách (například bod 4.14 výroční zprávy za rok 2008 a bod 2.20 výroční zprávy za rok 2009) Účetní dvůr uvedl, že opakovaně zjišťuje problémy související s využíváním účtů B. Komise tyto problémy při svých inspekcích v roce 2011 zjišťovala znovu. |
| --- | --- |

a)

Ve svých předchozích výročních zprávách (například bod 4.14 výroční zprávy za rok 2008 a bod 2.20 výroční zprávy za rok 2009) Účetní dvůr uvedl, že opakovaně zjišťuje problémy související s využíváním účtů B. Komise tyto problémy při svých inspekcích v roce 2011 zjišťovala znovu.

| a) | Účty B zkoumá Komise každým rokem v rámci svých inspekcí. Účet B, na němž jsou evidovány závazky, které nejsou kryty jistotou nebo o nichž nepanuje shoda, tak ze své podstaty zachycuje potenciálně problematické záležitosti. Komise proto tento účet přezkoumává každým rokem. Je však třeba poznamenat, že účet B je nyní ve většině členských států převeden do počítačové podoby a že klesá počet částek, jež na něm nejsou zachyceny řádně. Většina zjištění Komise se týká finanční odpovědnosti členských států. Jedná se např. o případ, kdy určitou částku nelze získat zpět, takže je odepsána, nebo kdy v důsledku administrativní chyby dojde ke zrušení závazku. V těchto případech není správa účtu B jako taková problematická. |
| --- | --- |

a)

| b) | Pokud jde o vlastní zdroje odvozené z HND, Účetní dvůr Komisi doporučil (například v bodu 2.38 výroční zprávy za rok 2009), aby i) ozřejmila rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND, a ii) přihlédla ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly používaných národními statistickými úřady při sestavování národních účtů. Při posuzování údajů o HND členských států EU-25 se Komise těmito doporučeními neřídila (viz bod 2.28). |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o vlastní zdroje odvozené z HND, Účetní dvůr Komisi doporučil (například v bodu 2.38 výroční zprávy za rok 2009), aby i) ozřejmila rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND, a ii) přihlédla ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly používaných národními statistickými úřady při sestavování národních účtů. Při posuzování údajů o HND členských států EU-25 se Komise těmito doporučeními neřídila (viz bod 2.28).

| b) | Komise se domnívá, že přístup, který používá (dokumentární kontroly dotazníků k HND, ověřování soupisů k HND pomocí dotazníku pro hodnocení soupisů k HND (CIAQ) a přímé ověření), je z hlediska konečného posouzení HND členských států zvolen vhodně. V této souvislosti mají systémy dohledu a kontroly organizační charakter a neposkytují konkrétní indicie o spolehlivosti účtů. Tato spolehlivost závisí především na statistických zdrojích a použitých metodách, ačkoliv uvedené systémy mohou pomoci snížit riziko chyb v národních účtech. Komise bude pokračovat v práci na doporučeních k systémům dohledu a kontroly pro účely sestavování národních účtů členských států. Přitom vezme v úvahu připomínky Účetního dvora. |
| --- | --- |

b)

| 2.38 | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

2.38

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 Komisi doporučuje, aby:

2.38

| — | doporučení 1: podporovala členské státy při posilování celního dohledu vnitrostátních orgánů s cílem maximalizovat inkasovanou částku TVZ, |
| --- | --- |

—

doporučení 1: podporovala členské státy při posilování celního dohledu vnitrostátních orgánů s cílem maximalizovat inkasovanou částku TVZ,

Komise bude nadále ověřovat, zdali členské státy zavedly k ochraně finančních zájmů EU v oblasti tradičních vlastních zdrojů náležité rámce kontroly.

| — | doporučení 2: nadále usilovala o to, aby se účty B používaly správně a aby účetní systémy členským státům umožňovaly vést prokazatelně úplné a správné účty A. |
| --- | --- |

—

doporučení 2: nadále usilovala o to, aby se účty B používaly správně a aby účetní systémy členským státům umožňovaly vést prokazatelně úplné a správné účty A.

Komise bude nadále ověřovat, zdali jsou účty B využívány správným způsobem a zdali účetní systémy umožňují, aby byly účty A členských států úplné a správné.

---

(1)  Viz rozhodnutí Rady 2007/436/ES ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1), ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 105/2009 (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  Pokud zůstávají cla a dávky neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly zpochybněny, mohou členské státy zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíší na tyto oddělené účty.

(3)  Článek 4 rozhodnutí 2007/436/ES. Toto snížení činilo v roce 2011 přibližně 4 miliardy EUR. Částka 52 milionů EUR uvedená v
  tabulce 2.1
  je odrazem kurzových rozdílů.

(4)  Čl. 2 odst. 4 a čl. 2 odst. 5 rozhodnutí 2007/436/ES. Snížení příspěvku odvozeného z HND ve výši 1 milion EUR v
  tabulce 2.1
  je odrazem kurzových rozdílů.

(5)  Inkasní příkaz je postup, kterým schvalující osoba zaúčtuje pohledávku Komise s cílem získat danou splatnou částku zpět.

(6)  Viz bod 2.16 výroční zprávy za rok 2010.

(7)  Belgie, Německo, Španělsko a Nizozemsko.

(8)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 0,0 % (dolní hranice míry chyb) a 2,4 % (horní hranice míry chyb).

(9)  V roce 2006 Komise zjistila, že jeden členský stát používal neaktualizované ortofotosnímky. Komise výpočtem, do nějž chybně zahrnula regiony, jichž se problém se zastaralými ortofotosnímky netýkal, dospěla k míře chyb ve výši 1,34 %. Správná míra chyb, jež měla být uplatněna, činila podle Účetního dvora 1,91 %; výsledný rozdíl byl 9 milionů EUR.

(10)  Francie.

(11)  Německo a Španělsko. U 11 z 21 členských států kontrolovaných v roce 2011 navíc vlastní inspekce Komise u MCŘ odhalily systémové nedostatky.

(12)  Španělsko a Francie.

(13)  Německo a Francie.

(14)  Španělsko a Francie.

(15)  Bod 2.15: Belgie.

(16)  Viz internetová stránka EÚD: http://eca.europa.eu.

(17)  Tato částka je výsledkem zúčtování zvýšení o 8 milionů EUR a snížení o 96 milionů EUR.

(18)  Čl. 10 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění pozdějších předpisů uvádí, že po 30. září čtvrtého roku následujícího po daném rozpočtovém roce již nebudou žádné změny HNP/HND vzaty v úvahu s výjimkou skutečností, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem. Tyto skutečnosti se označují jako výhrady. Obecná výhrada se vztahuje na všechny údaje členského státu.

(19)  Zvláštní výhrada se vztahuje na jednotlivé prvky HND (do roku 2001 HNP, pak HND), jakými jsou například hrubá přidaná hodnota vybraných činností, celkové výdaje na konečnou spotřebu, hrubý provozní přebytek a smíšený důchod.

(20)  Tyto výhrady se vztahují na Řecko a Spojené království a týkají se především metodických záležitostí a kompilace údajů.

(21)  Článek 84, 85 a 85a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 478/2007 (Úř. věst. L 111, 28.4.2007, s. 13).

(22)  Přibližně 240 milionů ze 13 miliard EUR.

(23)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 1081/2010 (Úř. věst. L 311, 26.11.2010, s. 9).

(24)  Z důvodů vysvětlených v bodech 2.13 a 2.14 není v tomto závěru uvedeno posouzení kvality údajů o DPH či HND, které Komise obdržela od členských států.

PŘÍLOHA 2.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ U PŘÍJMŮ

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TVZ | DPH/HND, opravy v rámci rozpočtové hlavy 1 | Ostatní příjmy | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| Inkasní příkazy | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 100 % | (7) | 100 % | (42) | 83 % | (5) | 98 % | (54) | 100 % | 95 % | 100 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 17 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 5 % | 0 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 0,8 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 2,4 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

TVZ

DPH/HND, opravy v rámci rozpočtové hlavy 1

Ostatní příjmy

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

7

42

6

55

55

62

60

Inkasní příkazy

7

42

6

55

55

62

60

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

100 %

(7)

100 %

(42)

83 %

(5)

98 %

(54)

100 %

95 %

100 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

0 %

(0)

0 %

(0)

17 %

(1)

2 %

(1)

0 %

5 %

0 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

0,8 %

Horní hranice míry chyb

2,4 %

Dolní hranice míry chyb

0,0 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci oblasti příjmů byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 2.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ U PŘÍJMŮ

Posouzení kontrolovaných systémů

| Systém | Kontroly Komise v členských státech | Výpočet / dokumentární kontroly Komise a její správa příjmů | Správa výhrad prováděná Komisí | Hlavní vnitřní kontroly v auditovaných členských státech | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TVZ | Účelné | Účelné | — | Částečně účelné | Účelné |
| DPH/HND | Účelné | Účelné | Účelné | — | Účelné |
| Oprava pro Spojené království | — | Účelné | — | — | Účelné |
| Pokuty a sankce | — | Účelné | — | — | Účelné |

Systém

Kontroly Komise v členských státech

Výpočet / dokumentární kontroly Komise a její správa příjmů

Správa výhrad prováděná Komisí

Hlavní vnitřní kontroly v auditovaných členských státech

Celkové posouzení

TVZ

Účelné

Účelné

—

Částečně účelné

Účelné

DPH/HND

Účelné

Účelné

Účelné

—

Účelné

Oprava pro Spojené království

—

Účelné

—

—

Účelné

Pokuty a sankce

—

Účelné

—

—

Účelné

PŘÍLOHA 2.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE PŘÍJMŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Pokud jde o vlastní zdroje odvozené z HND, Účetní dvůr Komisi doporučil (v bodu 2.38 výroční zprávy za rok 2009), aby: | | |
| i) | ozřejmila rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND, a |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Pokud jde o vlastní zdroje odvozené z HND, Účetní dvůr Komisi doporučil (v bodu 2.38 výroční zprávy za rok 2009), aby:

i)

ozřejmila rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND, a

| ii) | přihlédla ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly používaných vnitrostátními statistickými úřady při sestavování národních účtů. |
| --- | --- |

ii)

přihlédla ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly používaných vnitrostátními statistickými úřady při sestavování národních účtů.

| i) | Ve zprávách týkajících se členských států EU-25 Komise posuzovala kvalitu údajů o HND a jejich soulad s ESA95, aniž by ozřejmila rozsah a cíle práce na ověřování prováděné Eurostatem, na níž se zakládá celkový závěr. |
| --- | --- |

i)

Ve zprávách týkajících se členských států EU-25 Komise posuzovala kvalitu údajů o HND a jejich soulad s ESA95, aniž by ozřejmila rozsah a cíle práce na ověřování prováděné Eurostatem, na níž se zakládá celkový závěr.

| ii) | Jelikož Eurostat ani v roce 2011 nepřijal pokyny definující osvědčené postupy pro fungování systémů dohledu a kontroly při sestavování národních účtů, nebylo podle názoru Účetního dvora možné provést v rámci konečného posouzení údajů o HND členských států EU-25 řádné hodnocení těchto systémů. |
| --- | --- |

ii)

Jelikož Eurostat ani v roce 2011 nepřijal pokyny definující osvědčené postupy pro fungování systémů dohledu a kontroly při sestavování národních účtů, nebylo podle názoru Účetního dvora možné provést v rámci konečného posouzení údajů o HND členských států EU-25 řádné hodnocení těchto systémů.

Komise se domnívá, že přístup, který používá (dokumentární kontroly dotazníků k HND, ověřování soupisů k HND pomocí dotazníku pro hodnocení soupisů k HND (CIAQ) a přímé ověření), je z hlediska konečného posouzení HND členských států zvolen vhodně. V této souvislosti mají systémy dohledu a kontroly organizační charakter a neposkytují konkrétní indicie o spolehlivosti účtů. Tato spolehlivost závisí především na statistických zdrojích a použitých metodách, ačkoliv uvedené systémy mohou pomoci snížit rizika chyb v národních účtech. Komise bude pokračovat v práci na doporučení k systémům dohledu a kontroly pro účely sestavování národních účtů členských států, přičemž vezme v úvahu připomínky Účetního dvora.

2009 a 2008

Účetní dvůr ve svých zprávách často upozorňoval na nevhodné používání účtů B (viz bod 2.20 výroční zprávy za rok 2009 a bod 4.14 výroční zprávy za rok 2008).

Komise účty B kazdoročně prověřuje a i nadále zjišťuje případy jejich nevhodného použití.

Účty B zkoumá Komise každým rokem v rámci svých inspekcí. V této praxi bude pokračovat.

---

KAPITOLA 3

Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora

OBSAH

Úvod

Specifické charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Podmíněnost

Účelnost systémů

Systémy členských států související se správností operací

Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb a kvalita databází

Kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě

Postupy k zajištění zpětného získávání neoprávněných plateb

Systém Komise pro dohled a prohlášení vedoucích pracovníků k auditu

Posouzení řádného fungování řídicích a kontrolních systémů provedené Komisí

Prohlášení vedoucích pracovníků GŘ AGRI k auditu – výroční zpráva o činnosti

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství, které tvoří součást oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 3.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

3.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství, které tvoří součást oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 3.1
  .

| 3.1 | Ze správních výdajů uvedených v tabulce 3.1 se hradí také činnosti mimo EZZF. Z celkových správních výdajů ve výši 133,7 milionu (kapitola 05 01) se z EZZF financuje jedna rozpočtová linie (05 01 04 01) platbami ve výši 7,7 milionu vyplacenými v roce 2011. |
| --- | --- |

3.1

Tabulka 3.1 –   Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 05 | Zemědělské výdaje financované z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) | Správní výdaje (39) | 134 | přímé centralizované |
| Intervence na zemědělských trzích | 3 533 | sdílené (40) |
| Přímé podpory | 40 178 | sdílené |
| Jiné | 98 | přímé centralizované/sdílené |
| | 43 943 | |
| Správní výdaje celkem (41) | 134 | |
| Provozní výdaje celkem | 43 809 | |
| (z toho) | — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

05

Zemědělské výdaje financované z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF)

Správní výdaje (39)

134

přímé centralizované

Intervence na zemědělských trzích

3 533

sdílené (40)

Přímé podpory

40 178

sdílené

Jiné

98

přímé centralizované/sdílené

43 943

Správní výdaje celkem (41)

134

Provozní výdaje celkem

43 809

(z toho)

—

8

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

43 801

Platby za rok celkem

43 943

Závazky za rok celkem

43 950

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Specifické charakteristiky této skupiny politik

| 3.2 | Cíli (1) společné zemědělské politiky, které stanovuje Smlouva, je zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy, zajistit plynulé zásobování a zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny. |
| --- | --- |

3.2

Cíli (1) společné zemědělské politiky, které stanovuje Smlouva, je zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy, zajistit plynulé zásobování a zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny.

| 3.3 | Z rozpočtu Evropské unie se výdaje v rámci společné zemědělské politiky financují především prostřednictvím dvou fondů (2): Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), který plně financuje opatření přímé podpory a tržní opatření (3), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který spolufinancuje programy rozvoje venkova. Tato kapitola se týká výdajů v rámci EZZF, zatímco výdaje na rozvoj venkova jsou prezentovány v kapitole 4. |
| --- | --- |

3.3

Z rozpočtu Evropské unie se výdaje v rámci společné zemědělské politiky financují především prostřednictvím dvou fondů (2): Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), který plně financuje opatření přímé podpory a tržní opatření (3), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který spolufinancuje programy rozvoje venkova. Tato kapitola se týká výdajů v rámci EZZF, zatímco výdaje na rozvoj venkova jsou prezentovány v kapitole 4.

| 3.4 | Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou:






  — | Systém přímé podpory tzv. „režim jednotné platby“ (SPS). Platby v rámci režimu jednotné platby vycházejí z „nároků“ (4), kdy každý nárok je aktivován s jedním hektarem způsobilé půdy vykázané zemědělcem. Režim jednotné platby v roce 2011 představoval 31 082 milionů EUR výdajů (77 % přímé podpory). |
| --- | --- | --- |

3.4

Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou:

—

Systém přímé podpory tzv. „režim jednotné platby“ (SPS). Platby v rámci režimu jednotné platby vycházejí z „nároků“ (4), kdy každý nárok je aktivován s jedním hektarem způsobilé půdy vykázané zemědělcem. Režim jednotné platby v roce 2011 představoval 31 082 milionů EUR výdajů (77 % přímé podpory).

| — | Režim přímé podpory tzv. „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS), v němž se na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu vyplácejí jednotné částky. Tento režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti členských státech (5), které přistoupily k EU v roce 2004 a 2007. V roce 2011 připadalo na SAPS 5 084 milionů EUR výdajů (13 % přímé podpory). |
| --- | --- |

—

Režim přímé podpory tzv. „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS), v němž se na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu vyplácejí jednotné částky. Tento režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti členských státech (5), které přistoupily k EU v roce 2004 a 2007. V roce 2011 připadalo na SAPS 5 084 milionů EUR výdajů (13 % přímé podpory).

| — | Další systémy přímé podpory spojené se specifickými typy zemědělské produkce (např. krávy bez tržní produkce mléka, bavlna atd.). V roce 2011 na tyto programy připadalo 4 012 milionů výdajů (10 % přímé podpory). |
| --- | --- |

—

Další systémy přímé podpory spojené se specifickými typy zemědělské produkce (např. krávy bez tržní produkce mléka, bavlna atd.). V roce 2011 na tyto programy připadalo 4 012 milionů výdajů (10 % přímé podpory).

| — | Intervence na zemědělských trzích: toto opatření se týká např. intervenčního skladování, vývozních náhrad, potravinových programů a zvláštní podpory pro odvětví ovoce a zeleniny a vína (v roce 2011 na intervenci na zemědělských trzích připadalo celkem 3 533 milionů EUR). |
| --- | --- |

—

Intervence na zemědělských trzích: toto opatření se týká např. intervenčního skladování, vývozních náhrad, potravinových programů a zvláštní podpory pro odvětví ovoce a zeleniny a vína (v roce 2011 na intervenci na zemědělských trzích připadalo celkem 3 533 milionů EUR).

| 3.5 | Ve všech systémech přímé podpory z EZZF (6) mají příjemci podpory z EU právní povinnost splnit požadavky „podmíněnosti“ týkající se ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat (tzv. povinné požadavky na hospodaření, SMR) a udržování zemědělské půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (tzv. GAEC) (7). Nedodrží-li zemědělec tyto povinnosti, jeho podpora je snížena (8). |
| --- | --- |

3.5

Ve všech systémech přímé podpory z EZZF (6) mají příjemci podpory z EU právní povinnost splnit požadavky „podmíněnosti“ týkající se ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat (tzv. povinné požadavky na hospodaření, SMR) a udržování zemědělské půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (tzv. GAEC) (7). Nedodrží-li zemědělec tyto povinnosti, jeho podpora je snížena (8).

| 3.5 | Právní předpisy EU stanoví, že je-li zjištěno neplnění těchto požadavků, uplatní se na celkové částky přímých plateb vyplacených na podpory na základě žádostí podaných zemědělcem v průběhu kalendářního roku, kdy bylo neplnění zjištěno, pokuta, jestliže je neplnění požadavků důsledkem jednání nebo opomenutí, jež lze přímo přičítat zemědělci, a pokud není malého rozsahu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Výdaje na společnou zemědělskou politiku se uskutečňují v rámci sdíleného řízení mezi Komisí a členskými státy. Výdaje se realizují prostřednictvím 81 vnitrostátních nebo regionálních platebních agentur. Tyto platební agentury jsou odpovědné za vyplácení plateb příjemcům. Než platbu provedou, musí se přímo nebo prostřednictvím delegovaných subjektů ujistit o způsobilosti žádostí o podporu. Hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací EZZF v oblasti přímé podpory je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS). Účetnictví a platby platebních agentur prověřují nezávislé kontrolní subjekty (certifikační orgány), které podávají informace Komisi prostřednictvím výročních osvědčení a zpráv. |
| --- | --- |

3.6

Výdaje na společnou zemědělskou politiku se uskutečňují v rámci sdíleného řízení mezi Komisí a členskými státy. Výdaje se realizují prostřednictvím 81 vnitrostátních nebo regionálních platebních agentur. Tyto platební agentury jsou odpovědné za vyplácení plateb příjemcům. Než platbu provedou, musí se přímo nebo prostřednictvím delegovaných subjektů ujistit o způsobilosti žádostí o podporu. Hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací EZZF v oblasti přímé podpory je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS). Účetnictví a platby platebních agentur prověřují nezávislé kontrolní subjekty (certifikační orgány), které podávají informace Komisi prostřednictvím výročních osvědčení a zpráv.

| 3.6 | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 885/2006 provádí certifikační orgán každoročně kromě ročních účetních závěrek přezkum postupů vnitřní kontroly platebních agentur. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komise musí získat jistotu, že členské státy zavedly řídicí a kontrolní systémy, které splňují požadavky nařízení, a že tyto systémy účelně fungují. |
| --- | --- |

3.7

Komise musí získat jistotu, že členské státy zavedly řídicí a kontrolní systémy, které splňují požadavky nařízení, a že tyto systémy účelně fungují.

| 3.8 | Pokud jde o přímou podporu, je hlavním rizikem pro správnost možnost, že podpora na plochu bude vyplacena na nezpůsobilou půdu nebo dvěma či více příjemcům na stejný pozemek, nebo že prémie na zvířata budou vyplaceny za více zvířat, než kolik žadatel vlastní. Pokud jde o intervence na zemědělských trzích, hlavním rizikem pro správnost je to, že se podpora udělí pro nadhodnocené či nezpůsobilé náklady. |
| --- | --- |

3.8

Pokud jde o přímou podporu, je hlavním rizikem pro správnost možnost, že podpora na plochu bude vyplacena na nezpůsobilou půdu nebo dvěma či více příjemcům na stejný pozemek, nebo že prémie na zvířata budou vyplaceny za více zvířat, než kolik žadatel vlastní. Pokud jde o intervence na zemědělských trzích, hlavním rizikem pro správnost je to, že se podpora udělí pro nadhodnocené či nezpůsobilé náklady.

Rozsah a koncepce auditu

| 3.9 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

3.9

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství je třeba brát v úvahu následující specifika:

3.9

| — | při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb, |
| --- | --- |

—

při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb,

| — | co se týče podmíněnosti, Účetní dvůr své testování zaměřil na vybrané povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) (9) a povinné požadavky na hospodaření (SMR) (10). Tam, kde nebyly splněny povinnosti související s podmíněností, přistupoval Účetní dvůr k těmto případům jako k chybám (11). Tyto chyby byly zahrnuty do výpočtu celkové míry chyb za předpokladu, že bylo možné zjistit, že příslušná chyba existovala již v roce, v němž zemědělec žádal o podporu (12). To je rozdíl oproti předchozím letům, v nichž neplnění požadavků podmíněnosti do výpočtu míry chyb zahrnuto nebylo, |
| --- | --- |

—

co se týče podmíněnosti, Účetní dvůr své testování zaměřil na vybrané povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) (9) a povinné požadavky na hospodaření (SMR) (10). Tam, kde nebyly splněny povinnosti související s podmíněností, přistupoval Účetní dvůr k těmto případům jako k chybám (11). Tyto chyby byly zahrnuty do výpočtu celkové míry chyb za předpokladu, že bylo možné zjistit, že příslušná chyba existovala již v roce, v němž zemědělec žádal o podporu (12). To je rozdíl oproti předchozím letům, v nichž neplnění požadavků podmíněnosti do výpočtu míry chyb zahrnuto nebylo,

| — | Většinu požadavků podmíněnosti, tj. povinných požadavků na hospodaření musí dodržovat všichni občané EU bez ohledu na to, zda jsou zemědělci přijímajícími podporu EU v rámci SZP. Dodržování podmíněnosti nepředstavuje kritérium způsobilosti, a proto se kontroly těchto požadavků netýkají legality a správnosti uskutečněných operací. Zemědělci, kteří tyto požadavky nedodržují, mají nárok na platby, ale jsou postihováni na základě závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného neplnění a také podle nedbalosti nebo záměrného porušení ze strany dotyčného zemědělce. To potvrzuje i skutečnost, že platby lze vyplatit před ukončením kontrol podmíněnosti a že se pokuty neuvalují v případě plateb vyplacených v průběhu kalendářního roku, kdy zemědělec požadavky nesplnil, nýbrž spíše v případě plateb vyplacených v průběhu kalendářního roku, kdy vnitrostátní orgány zjistily toto nepnění. Ze všech těchto důvodů nebere Komise sama v úvahu porušení požadavků podmíněnosti při výpočtu úrovně chyb v rámci své výroční zprávy o činnosti. |
| --- | --- |

—

| — | snížení a vyloučení (uplatňovaná v případech, kdy příjemci podpory EU nadhodnotí skutečnou plochu nebo počet zvířat (13)) nejsou zahrnuta do výpočtu míry chyb prováděného Účetním dvorem, |
| --- | --- |

—

snížení a vyloučení (uplatňovaná v případech, kdy příjemci podpory EU nadhodnotí skutečnou plochu nebo počet zvířat (13)) nejsou zahrnuta do výpočtu míry chyb prováděného Účetním dvorem,

| — | posouzení systémů se týkalo kontrolního systému IACS v pěti platebních agenturách v členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS) – Rakousku, Dánsku, Finsku, Itálii (Lombardie) a Španělsku (Galicie) – a v jedné platební agentuře členského státu uplatňujícího režim jednotné platby na plochu (SAPS) (Maďarsko), |
| --- | --- |

—

posouzení systémů se týkalo kontrolního systému IACS v pěti platebních agenturách v členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS) – Rakousku, Dánsku, Finsku, Itálii (Lombardie) a Španělsku (Galicie) – a v jedné platební agentuře členského státu uplatňujícího režim jednotné platby na plochu (SAPS) (Maďarsko),

| — | Účetní dvůr prověřoval provádění (na vnitrostátní úrovni) norem týkajících se podmíněnosti a také příslušné kontrolní systémy, které členské státy zavedly. Výsledky tohoto prověřování jsou uvedeny v kapitole 4 v bodech 4.30–4.32, ale jsou rovněž platné pro tuto kapitolu, |
| --- | --- |

—

Účetní dvůr prověřoval provádění (na vnitrostátní úrovni) norem týkajících se podmíněnosti a také příslušné kontrolní systémy, které členské státy zavedly. Výsledky tohoto prověřování jsou uvedeny v kapitole 4 v bodech 4.30–4.32, ale jsou rovněž platné pro tuto kapitolu,

| — | Účetní dvůr prověřoval práci provedenou certifikačními orgány Rumunska a Bulharska v rámci nového postupu „posíleného ujištění“ (14), |
| --- | --- |

—

Účetní dvůr prověřoval práci provedenou certifikačními orgány Rumunska a Bulharska v rámci nového postupu „posíleného ujištění“ (14),

| — | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI ve vztahu k záležitostem souvisejícím s EZZF, |
| --- | --- |

—

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI ve vztahu k záležitostem souvisejícím s EZZF,

| — | v souvislosti s postupem Komise pro schvalování účetní závěrky přezkoumal Účetní dvůr 17 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů pro EZZF týkajících se 17 platebních agentur. Výsledky tohoto přezkumu jsou uvedeny v kapitole 4 (viz bod 4.36). |
| --- | --- |

—

v souvislosti s postupem Komise pro schvalování účetní závěrky přezkoumal Účetní dvůr 17 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů pro EZZF týkajících se 17 platebních agentur. Výsledky tohoto přezkumu jsou uvedeny v kapitole 4 (viz bod 4.36).

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 3.10 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 3.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 39 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 2,9 % (15). |
| --- | --- |

3.10

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 3.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 39 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 2,9 % (15).

| 3.10 | Nejpravděpodobnější míra chyb zjištěná Účetním dvorem za finanční rok 2011 představuje lehký nárůst ve srovnání s rokem předešlým, přesto se však v průběhu let pohybuje v běžném statistickém rozpětí a nepoukazuje na zhoršení celkové kvality řízení a kontrol výdajů ze strany členských států. To podle Komise potvrzuje i skutečnost, že jedna z chyb, kterou Účetní dvůr vyhodnotil jako 100%, byla výjimkou a ne výrazem nedostatků uvnitř systému. Komise se domnívá, že ze součtu míry chyb zjištěných Účetním dvorem za posledních několik let lze spolehlivě vyvodit, že nejpravděpodobnější míra chyb u EZZF se nachází relativně blízko prahu významnosti ve výši 2 %.

  Nízká míra chyb vyplývající z kontrolních statistik, které Komise od členských států obdržela a které byly do velké míry ověřeny a schváleny certifikačními orgány, rovněž potvrzuje, že výdaje EZZF byly v průběhu finančního roku 2011 obecně dobře řízeny.


  V konečném důsledku je riziko pro rozpočet EU odpovídajícím způsobem pokryto v rámci postupů schvalování souladu prováděných Komisí.


  Viz rovněž společnou odpověď na body 3.11 a 3.12. |
| --- | --- |

3.10

Nízká míra chyb vyplývající z kontrolních statistik, které Komise od členských států obdržela a které byly do velké míry ověřeny a schváleny certifikačními orgány, rovněž potvrzuje, že výdaje EZZF byly v průběhu finančního roku 2011 obecně dobře řízeny.

V konečném důsledku je riziko pro rozpočet EU odpovídajícím způsobem pokryto v rámci postupů schvalování souladu prováděných Komisí.

Viz rovněž společnou odpověď na body 3.11 a 3.12.

| 3.11 | Ze 70 operací, které vykazovaly chyby, obsahovalo 60 (86 %) vyčíslitelné chyby týkající se přesnosti 45 (75 %), způsobilosti 14 (23 %) a výskytu 1 (2 %). |
| --- | --- |

3.11

Ze 70 operací, které vykazovaly chyby, obsahovalo 60 (86 %) vyčíslitelné chyby týkající se přesnosti 45 (75 %), způsobilosti 14 (23 %) a výskytu 1 (2 %).

| 3.12 | Ukázky vyčíslitelných chyb zjištěných Účetním dvorem jsou uvedeny v příkladu 3.1 a ukázka nevyčíslitelné chyby v příkladu 3.2. Nejčastější chyba v přesnosti se týká vykazování nadměrné plochy, přičemž většinou tato nadměrná plocha nečiní v jednotlivých případech více než 5 %. Větší chyby v přesnosti se týkají případů, kdy byla nesprávně posouzena a v systému evidence půdy LPIS zaznamenána způsobilost trvalých pastvin (viz též bod 3.20). |
| --- | --- |

3.12

Ukázky vyčíslitelných chyb zjištěných Účetním dvorem jsou uvedeny v příkladu 3.1 a ukázka nevyčíslitelné chyby v příkladu 3.2. Nejčastější chyba v přesnosti se týká vykazování nadměrné plochy, přičemž většinou tato nadměrná plocha nečiní v jednotlivých případech více než 5 %. Větší chyby v přesnosti se týkají případů, kdy byla nesprávně posouzena a v systému evidence půdy LPIS zaznamenána způsobilost trvalých pastvin (viz též bod 3.20).

| 3.11 a 3.12 | Komise upozorňuje, že u většiny vyčíslitelných chyb jde ve finančním vyjádření o relativně malé chyby a tyto chyby se týkají zejména malých nepřesností v přeměření pozemků, jež provedl Účetní dvůr (viz bod 3.12); 42 chyb zjištěných Účetním dvorem se ve skutečnosti týká velmi malých nepřesností v přeměření pozemků (24 chyb pod 2 %). |
| --- | --- |

3.11 a 3.12

Vykázání nadměrné plochy (příklad chyby v přesnosti)

V jednom členském státě jsou referenční pozemky klasifikované jako trvalé pastviny považovány za plně způsobilé, i když jsou podstatné části těchto pozemků pokryty skalami a hustými keři, v důsledku čehož je takováto plocha nezpůsobilá. Účetní dvůr zjistil u dvou operací v tomto členském státě nadhodnocení způsobilé plochy o 28 % a 36 %.

Vykázání nadměrné plochy (příklad chyby v přesnosti)

Komise si je vědoma problémů spojených se způsobilostí pastvin v tomto členském státě. Vnitrostátní orgány byly vyzvány, aby v této záležitosti přijaly nezbytná opatření a v listopadu 2010 předložily plán na zlepšení systému evidence půdy (LPIS) obsahující zejména opatření usilující o uplatnění koeficientu způsobilosti na pozemky pastvin a o zajištění systematické aktualizace LPIS prostřednictvím výsledků kontrol prováděných na místě. Komise bude i nadále monitorovat provádění tohoto plánu ze strany vnitrostátních orgánů.

Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (příklad chyby ve způsobilosti)

Subjektu na místním trhu byla udělena zakázka na propagační opatření na konzumaci mléka, aniž by na úrovni EU byla vypsána veřejná soutěž, jak to vyžadují jak právní předpisy EU, tak právní předpisy vnitrostátní. Byl tak omezen přístup pro potenciální subjekty z jiných členských států a představuje to závažné selhání v oblasti dodržování pravidel zadávání zakázek, v důsledku čehož je platba této podpory nesprávná.

Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (příklad chyby ve způsobilosti)

Komise konstatuje, že členské státy nesouhlasí se zjištěními Účetního dvora. Komise posoudí, zda a jak v tomto případě postupovat, v případě nutnosti i za pomoci postupu schvalování souladu při současném zohlednění zásady proporcionality.

Žádost podaná na neexistující zvířata (příklad chyby ve výskytu)

Zemědělci byla udělena zvláštní prémie na 150 ovcí. Účetní dvůr zjistil, že příjemce žádné ovce nemá. Příslušná platba byla tudíž nesprávná.

Žádost podaná na neexistující zvířata (příklad chyby ve výskytu)

Vnitrostátní orgány zahájily proces navracení přeplatků a Komise bude tento případ sledovat. Kromě toho dojde k zahájení prověrek s cílem ověřit soulad řídícího a kontrolního systému v dotyčném členském státě.

Příklad 3.2 –   Příklad nevyčíslitelné chyby

V jednom členském státě přesahovala celková hodnota přidělených nároků evidovaných v databázi IACS limit stanovený právními předpisy EU (16).

Příklad 3.2 –   
  Příklad nevyčíslitelné chyby

Komise konstatuje, že členský stát snížil platby vyplácené zemědělcům, čímž dodržel strop pro veškeré platby přímé podpory stanovený nařízením Rady (ES) č. 73/2009.

Komise posoudí údaje poskytnuté Účetním dvorem a o každém dalším postupu rozhodne na tomto základě.

Podmíněnost

| 3.13 | Na základě přezkumu vybraných povinností podmíněnosti (viz bod 3.9, druhá odrážka) Účetní dvůr zjistil porušení podmíněnosti u 22 (17) ze 155 plateb, na něž se povinnosti podmíněnosti vztahují (18). Zjištěné chyby představují zhruba 0,2 procentního bodu celkové míry chyb uvedené v bodě 3.10. |
| --- | --- |

3.13

Na základě přezkumu vybraných povinností podmíněnosti (viz bod 3.9, druhá odrážka) Účetní dvůr zjistil porušení podmíněnosti u 22 (17) ze 155 plateb, na něž se povinnosti podmíněnosti vztahují (18). Zjištěné chyby představují zhruba 0,2 procentního bodu celkové míry chyb uvedené v bodě 3.10.

| 3.13 | Viz odpověď na bod 3.9. |
| --- | --- |

3.13

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Systémy členských států související se správností operací

| 3.14 | Příloha 3.2
  obsahuje shrnutí výsledků prověrky integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) (19), kterou provedl Účetní dvůr. Ve všech šesti prověřovaných platebních agenturách Účetní dvůr zjistil, že systémy IACS fungují částečně účelně. |
| --- | --- |

3.14

Příloha 3.2
  obsahuje shrnutí výsledků prověrky integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) (19), kterou provedl Účetní dvůr. Ve všech šesti prověřovaných platebních agenturách Účetní dvůr zjistil, že systémy IACS fungují částečně účelně.

| 3.15 | Audity Účetního dvora ukazují, že účelnost IACS v kontrolovaných platebních agenturách je negativně ovlivněna nepřesnými údaji v různých databázích a nesprávným administrativním zpracováním žádostí na straně platebních agentur. Přetrvávají rovněž určité závažné systémové nedostatky, na které bylo upozorňováno v předchozích výročních zprávách (viz body 3.19–3.22). |
| --- | --- |

3.15

Audity Účetního dvora ukazují, že účelnost IACS v kontrolovaných platebních agenturách je negativně ovlivněna nepřesnými údaji v různých databázích a nesprávným administrativním zpracováním žádostí na straně platebních agentur. Přetrvávají rovněž určité závažné systémové nedostatky, na které bylo upozorňováno v předchozích výročních zprávách (viz body 3.19–3.22).

| 3.14 a 3.15 | Komise se domnívá, že systém IACS, pod nějž spadá 91 % celkových výdajů EZZF, je obecně účelným kontrolním systémem pro omezení rizika chyb nebo neoprávněných výdajů.

  Celkovou účelnost a neustálé zlepšování systému IACS potvrzují výsledky auditů souladu, které Komise provedla během posledních let ve všech členských státech. Dále je dokládá nízká míra chyb uvedená v kontrolní statistice, kterou Komise od členských států dostává. Tuto statistiku, podle níž je úroveň neoprávněných plateb pod 2 % prahu významnosti, ověřují a její platnost potvrzují certifikační orgány.


  Zbývající nedostatky jsou obecně méně závažné. Mnoho z těchto nedostatků se týká spíše omezeného rozsahu, např. určitého druhu alpských pastvin v Rakousku, a nijak vážně nenarušují účelnost IACS. [U všech] těchto nedostatků došlo na postupy schvalování souladu, které zajišťují, že riziko pro rozpočet EU je odpovídajícím způsobem pokryto.


  Vzhledem k tomu, že nedostatky, jež Účetní dvůr v Rakousku zjistil, nejsou tak závažné, považuje Komise systém dohledu a kontroly v Rakousku za funkční. |
| --- | --- |

3.14 a 3.15

Celkovou účelnost a neustálé zlepšování systému IACS potvrzují výsledky auditů souladu, které Komise provedla během posledních let ve všech členských státech. Dále je dokládá nízká míra chyb uvedená v kontrolní statistice, kterou Komise od členských států dostává. Tuto statistiku, podle níž je úroveň neoprávněných plateb pod 2 % prahu významnosti, ověřují a její platnost potvrzují certifikační orgány.

Zbývající nedostatky jsou obecně méně závažné. Mnoho z těchto nedostatků se týká spíše omezeného rozsahu, např. určitého druhu alpských pastvin v Rakousku, a nijak vážně nenarušují účelnost IACS. [U všech] těchto nedostatků došlo na postupy schvalování souladu, které zajišťují, že riziko pro rozpočet EU je odpovídajícím způsobem pokryto.

Vzhledem k tomu, že nedostatky, jež Účetní dvůr v Rakousku zjistil, nejsou tak závažné, považuje Komise systém dohledu a kontroly v Rakousku za funkční.

| 3.16 | Pod IACS spadají hlavní programy financované z EZZF, konkrétně režim jednotné platby, režim jednotné platby na plochu a dále všechny režimy podpory vázané na plochu i režimy prémií na zvířata. Tento systém IACS se skládá z databází zemědělských podniků a žádostí o podporu, systémů pro identifikaci zemědělských pozemků a evidenci zvířat a také z evidence nároků v těch členských státech, které používají režim jednotné platby. Systém umožňuje několik stupňů kontrol způsobilosti včetně křížových kontrol mezi databázemi. |
| --- | --- |

3.16

Pod IACS spadají hlavní programy financované z EZZF, konkrétně režim jednotné platby, režim jednotné platby na plochu a dále všechny režimy podpory vázané na plochu i režimy prémií na zvířata. Tento systém IACS se skládá z databází zemědělských podniků a žádostí o podporu, systémů pro identifikaci zemědělských pozemků a evidenci zvířat a také z evidence nároků v těch členských státech, které používají režim jednotné platby. Systém umožňuje několik stupňů kontrol způsobilosti včetně křížových kontrol mezi databázemi.

| 3.17 | Audit Účetního dvora v souvislosti s IACS se týkal souladu s ustanoveními příslušných nařízení a zahrnoval posouzení účelnosti systémů z hlediska zajišťování správnosti operací. Byly prověřovány zejména tyto prvky:






  a) | administrativní a kontrolní postupy zajištující správnost plateb a kvalita databází; |
| --- | --- | --- |

3.17

Audit Účetního dvora v souvislosti s IACS se týkal souladu s ustanoveními příslušných nařízení a zahrnoval posouzení účelnosti systémů z hlediska zajišťování správnosti operací. Byly prověřovány zejména tyto prvky:

a)

administrativní a kontrolní postupy zajištující správnost plateb a kvalita databází;

| b) | kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě; |
| --- | --- |

b)

kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě;

| c) | postupy k zajištění zpětného získávání neoprávněných plateb. |
| --- | --- |

c)

postupy k zajištění zpětného získávání neoprávněných plateb.

Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb a kvalita databází

| 3.18 | Kdykoli je to možné a vhodné, administrativní kontroly (20) prováděné platebními agenturami musí zahrnovat křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z databází IACS. Účetní dvůr ověřoval, zda jsou databáze úplné a spolehlivé, zda kontroly odhalily anomálie a zda byly podniknuty kroky k opravě zjištěných chyb. Nejdůležitější nedostatky zjištěné v systémech jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

3.18

Kdykoli je to možné a vhodné, administrativní kontroly (20) prováděné platebními agenturami musí zahrnovat křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z databází IACS. Účetní dvůr ověřoval, zda jsou databáze úplné a spolehlivé, zda kontroly odhalily anomálie a zda byly podniknuty kroky k opravě zjištěných chyb. Nejdůležitější nedostatky zjištěné v systémech jsou uvedeny níže.

| 3.19 | Právní předpisy EU stanoví, že po uplynutí určité stanovené lhůty už zemědělci nemohou nahlašovat dodatečné pozemky a že jakákoli anomálie zjištěná platební agenturou povede ke snížení částky podpory. Správní orgán však může v případě zjevné chyby definované jako nesrovnalost (21), která je zjevná z údajů obsažených v samotné žádosti, kdykoli provést opravu žádosti o platbu, aniž by uplatnil snížení podpory. Účetní dvůr zjistil, že čtyři platební agentury (v Dánsku, Finsku, Itálii (Lombardie) a Rumunsku) nesprávně uplatňovaly koncepci zjevné chyby tím, že dovolovaly výměny nezpůsobilých pozemků nebo pozemků, na který byla podána dvojí žádost. Výsledkem bylo, že tyto platební agentury neuplatňovaly snížení podpory (viz příklad 3.3). |
| --- | --- |

3.19

Právní předpisy EU stanoví, že po uplynutí určité stanovené lhůty už zemědělci nemohou nahlašovat dodatečné pozemky a že jakákoli anomálie zjištěná platební agenturou povede ke snížení částky podpory. Správní orgán však může v případě zjevné chyby definované jako nesrovnalost (21), která je zjevná z údajů obsažených v samotné žádosti, kdykoli provést opravu žádosti o platbu, aniž by uplatnil snížení podpory. Účetní dvůr zjistil, že čtyři platební agentury (v Dánsku, Finsku, Itálii (Lombardie) a Rumunsku) nesprávně uplatňovaly koncepci zjevné chyby tím, že dovolovaly výměny nezpůsobilých pozemků nebo pozemků, na který byla podána dvojí žádost. Výsledkem bylo, že tyto platební agentury neuplatňovaly snížení podpory (viz příklad 3.3).

| 3.19 | Pokud jde o Dánsko, Finsko a Itálii, vnitrostátní orgány již podnikly či podnikají nápravné kroky spočívající ve zkvalitňování vlastních vnitřních pokynů a postupů či případně v navrácení vyplacených přeplatků.

  V případě Rumunska vlastní audit útvarů Komise zjistil, že regionální platební agentury neuplatňovaly vnitrostátní pokyny pro určování zjevných chyb vždy správně. |
| --- | --- |

3.19

V případě Rumunska vlastní audit útvarů Komise zjistil, že regionální platební agentury neuplatňovaly vnitrostátní pokyny pro určování zjevných chyb vždy správně.

Příklad 3.3 –   Nesprávné uplatnění koncepce zjevné chyby

V případě Rumunska bylo nesprávné uplatňování koncepce zjevné chyby systematické. Pozemky, u nichž se vyskytlo vykázání nadměrné plochy nebo které byly vykázány dvakrát, byly ve významném počtu případů nahrazeny jinými pozemky nacházejícími se na jiných místech a majícími jinou velikost či tvar. Takováto nahrazení nelze považovat za opravu zjevných chyb (22).

Příklad 3.3
  –   
  Nesprávné uplatnění koncepce zjevné chyby

Od roku 2010 funguje rumunskými orgány zprovozněná internetová verze systému LPIS (IPA on-line), jež pomáhá při lepší lokalizaci pozemku. Pokud jde o odkaz na zjištění Účetního dvora týkající se Rumunska v jeho výroční zprávě za rok 2008 (bod 5.38), Komise nesdílí názor Účetního dvora ohledně uplatňování koncepce zjevné chyby v případě nesprávného nahrazování pozemků.

| 3.20 | Systém evidence půdy LPIS je databáze, v niž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy (referenční pozemky) v daném členském státě a způsobilé plochy, což má zásadní význam pro kvalitu administrativních křížových kontrol (viz příklad 3.4). |
| --- | --- |

3.20

Systém evidence půdy LPIS je databáze, v niž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy (referenční pozemky) v daném členském státě a způsobilé plochy, což má zásadní význam pro kvalitu administrativních křížových kontrol (viz příklad 3.4).

3.20

Příklad 3.4 –   Nesprávné údaje v systému evidence půdy LPIS

Ve dvou členských státech (23) (Itálii (Lombardie) a Španělsku (Galicie)) Účetní dvůr zjistil případy, kdy referenční pozemky typu „trvalé pastviny“ byly evidovány v systému LPIS jako 100 % způsobilé, přestože jsou zcela nebo zčásti pokryty hustým lesem či jinými nezpůsobilými prvky. Účetní dvůr rovněž zjistil, že systém LPIS nebyl aktualizován o výsledky kontrol na místě prováděných platebními agenturami (Maďarsko, Itálie (Lombardie) a Španělsko (Galicie)).

Příklad 3.4 –   
  Nesprávné údaje v systému evidence půdy LPIS

Podle italských orgánů došlo po roce 2011 k nápravě tohoto nedostatku. Komise bude tento případ dále sledovat prostřednictvím postupu schvalování souladu.

Komise si je vědoma problémů spojených se způsobilostí pastvin ve Španělsku. Španělské orgány byly vyzvány, aby v této záležitosti přijaly nezbytná opatření. V listopadu 2010 předložily plán na zlepšení systému LPIS obsahující zejména opatření usilující o uplatnění koeficientu způsobilosti na pozemky pastvin a o zajištění systematické aktualizace LPIS prostřednictvím výsledků kontrol na místě. Komise bude i nadále monitorovat provádění tohoto plánu ze strany vnitrostátních orgánů.

Komise zjistila také v Maďarsku několik případů, kdy systém LPIS nebyl aktualizován o výsledky kontrol na místě, a písemně vyzvala maďarské orgány k jednání v této záležitosti.

| 3.21 | Aby mohla být udělena podpora v rámci režimu jednotné platby, musí být s každým nárokem příslušným danému zemědělci vykázán jeden hektar způsobilé půdy. Účetní dvůr zjistil, že v Rakousku za určitých okolností tato zásada není dodržována (viz příklad 3.5). |
| --- | --- |

3.21

Aby mohla být udělena podpora v rámci režimu jednotné platby, musí být s každým nárokem příslušným danému zemědělci vykázán jeden hektar způsobilé půdy. Účetní dvůr zjistil, že v Rakousku za určitých okolností tato zásada není dodržována (viz příklad 3.5).

| 3.21 | V rámci postupů schvalování souladu Komise Rakousku uložila finanční opravy ve výši 0,214 milionu EUR týkající se nároků u alpských pastvin v letech podání žádostí 2005, 2006 a 2007.

  Viz rovněž společnou odpověď na body 3.14 a 3.15. |
| --- | --- |

3.21

Viz rovněž společnou odpověď na body 3.14 a 3.15.

Příklad 3.5 –   Nesprávná aktivace nároků

Když v Rakousku žadatel, který podává žádost na plochu alpských pastvin, nemá dostatečný počet hektarů na to, aby aktivoval všechny nároky, vnitrostátní orgány v rozporu s právními předpisy EU sníží počet nároků takovéhoto žadatele (aby odpovídal počtu hektarů) a přiměřeně k tomu zvýší hodnotu těchto nároků (24).

Příklad 3.5 –   
  Nesprávná aktivace nároků

Viz odpověď na bod 3.21.

| 3.22 | Všechny platební nároky by měly být evidovány v databázi nároků, jejichž celková hodnota nesmí přesáhnout limit stanovený právními předpisy EU. Ve dvou členských státech Účetní dvůr zjistil nesprávné informace v databázích nároků v důsledku nesprávného evidování nevyužitých nároků (25) (Dánsko) a rozdílů mezi regionálními a ústředními databázemi (Španělsko (26)). |
| --- | --- |

3.22

Všechny platební nároky by měly být evidovány v databázi nároků, jejichž celková hodnota nesmí přesáhnout limit stanovený právními předpisy EU. Ve dvou členských státech Účetní dvůr zjistil nesprávné informace v databázích nároků v důsledku nesprávného evidování nevyužitých nároků (25) (Dánsko) a rozdílů mezi regionálními a ústředními databázemi (Španělsko (26)).

| 3.22 | V případě Dánska zjistila Komise podobné problémy a dánské orgány přislíbily, že přijmou vhodná opatření na jejich nápravu. Komise bude tuto záležitost sledovat v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.22

Kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě

| 3.23 | Kvalita měření při kontrolách na místě má klíčový význam pro správné stanovení výše podpory. Účetní dvůr opakovaně provedl celou řadu měření, které předtím vykonaly platební agentury. Ve třech členských státech se měření Účetního dvora lišilo od výsledků vykázaných platebními agenturami (v Dánsku v případě pěti měření z 18, ve Španělsku (Galicie) a Finsku v případě čtyř měření z 21). |
| --- | --- |

3.23

Kvalita měření při kontrolách na místě má klíčový význam pro správné stanovení výše podpory. Účetní dvůr opakovaně provedl celou řadu měření, které předtím vykonaly platební agentury. Ve třech členských státech se měření Účetního dvora lišilo od výsledků vykázaných platebními agenturami (v Dánsku v případě pěti měření z 18, ve Španělsku (Galicie) a Finsku v případě čtyř měření z 21).

| 3.23 | Komise souhlasí s názorem Účetního dvora, že kvalita kontrol na místě je důležitá. Audity provedené útvary Komise zjistily podobné nedostatky kvality kontrol na místě. Zjištěné nedostatky se sledují v rámci postupů schvalování souladu, aby se zajistilo odpovídající pokrytí rizika pro rozpočet EU.

  Po auditu Komise předložily španělské orgány v listopadu 2010 plán na zlepšení systému LPIS obsahující opatření na zlepšení kvality kontrol na místě. Tato opatření jsou účinná od roku podávání žádostí 2012. |
| --- | --- |

3.23

Po auditu Komise předložily španělské orgány v listopadu 2010 plán na zlepšení systému LPIS obsahující opatření na zlepšení kvality kontrol na místě. Tato opatření jsou účinná od roku podávání žádostí 2012.

Postupy k zajištění zpětného získávání neoprávněných plateb

| 3.24 | Účetní dvůr prověřoval účetní záznamy kontrolovaných platebních agentur, aby zjistil, zda částky, které by měly být získány zpět, jsou řádně zaúčtovány a správně vykázány Komisi. V Dánsku nebyl Účetní dvůr schopen odsouhlasit vykázané částky s příslušnými účetními záznamy. |
| --- | --- |

3.24

Účetní dvůr prověřoval účetní záznamy kontrolovaných platebních agentur, aby zjistil, zda částky, které by měly být získány zpět, jsou řádně zaúčtovány a správně vykázány Komisi. V Dánsku nebyl Účetní dvůr schopen odsouhlasit vykázané částky s příslušnými účetními záznamy.

| 3.24 | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že 4 z 6 auditovaných systémů byly funkční a 2 částečně funkční (viz příloha 3.2). Komise také vnímá, že správa dluhů a systémy zpětného získávání se v posledních letech zlepšily, mimo jiné díky zavedení tzv. pravidla 50/50, k čemuž došlo v roce 2006, jež je pro členské státy silnou pobídkou zpětně získávat neoprávněné částky co nejúčinněji a nejrychleji. Z tohoto důvodu Komise pro období 2014–2020 navrhla „pravidlo 100 %“ (tj. 100 % částek, které nebyly získány zpět, bude po uplynutí 4 či 8 let – v závislosti na tom, zda se případ projednává ve správním, nebo v soudním řízení – účtováno dotyčnému členskému státu) (37).

  Ve specifickém případě Dánska certifikační orgán též zjistil jisté problémy, pokud jde o soulad u částek, které byly získány zpět, či mezi zprávami podávanými Komisi prostřednictvím tabulek v příloze III a účetními knihami platební agentury. Komise přezkoumá soulad s akreditačními kritérii a se zprovozněnými infrastrukturními a kontrolními systémy. |
| --- | --- |

3.24

Ve specifickém případě Dánska certifikační orgán též zjistil jisté problémy, pokud jde o soulad u částek, které byly získány zpět, či mezi zprávami podávanými Komisi prostřednictvím tabulek v příloze III a účetními knihami platební agentury. Komise přezkoumá soulad s akreditačními kritérii a se zprovozněnými infrastrukturními a kontrolními systémy.

Systém Komise pro dohled a prohlášení vedoucích pracovníků k auditu

| 3.25 | Komise vychází při svém posuzování legality a správnosti výdajů v dané skupině politik ze čtyř základních prvků:






  — | posouzení řádného fungování řídicích a kontrolních systémů, |
| --- | --- | --- |

3.25

Komise vychází při svém posuzování legality a správnosti výdajů v dané skupině politik ze čtyř základních prvků:

—

posouzení řádného fungování řídicích a kontrolních systémů,

| — | výsledků svých vlastních kontrol, |
| --- | --- |

—

výsledků svých vlastních kontrol,

| — | kontroly opatření v návaznosti na výhrady a akční plány z předcházejících let, |
| --- | --- |

—

kontroly opatření v návaznosti na výhrady a akční plány z předcházejících let,

| — | jistoty, kterou poskytují schvalující osoby v případě, že jednají jako dále pověřené osoby. |
| --- | --- |

—

jistoty, kterou poskytují schvalující osoby v případě, že jednají jako dále pověřené osoby.

| 3.26 | Účetní dvůr analyzoval zejména posouzení Komise týkající se řádného fungování řídicích a kontrolních systémů, jak je popsáno ve výroční zprávě o činnosti Komise za rok 2011. |
| --- | --- |

3.26

Účetní dvůr analyzoval zejména posouzení Komise týkající se řádného fungování řídicích a kontrolních systémů, jak je popsáno ve výroční zprávě o činnosti Komise za rok 2011.

Posouzení řádného fungování řídicích a kontrolních systémů provedené Komisí

| 3.27 | Klíčovými prvky posouzení efektivnosti řízení na úrovni členských států, které provádí Komise, jsou prohlášení o věrohodnosti vydávaná řediteli platebních agentur ve vztahu k legalitě a správnosti provedených operací a auditní práce, která je ve vztahu k těmto operacím prováděna certifikačními orgány. |
| --- | --- |

3.27

Klíčovými prvky posouzení efektivnosti řízení na úrovni členských států, které provádí Komise, jsou prohlášení o věrohodnosti vydávaná řediteli platebních agentur ve vztahu k legalitě a správnosti provedených operací a auditní práce, která je ve vztahu k těmto operacím prováděna certifikačními orgány.

| 3.27 | Jak se uvádí ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, posuzuje Komise legalitu a správnost provedených transakcí na základě zjištění a ukazatelů, jež lze shrnout do tří prvků, které zajišťují věrohodnost:







  1) | fungování platebních agentur; |
| --- | --- | --- |

3.27

1)

fungování platebních agentur;

| 2) | výsledky kontrol provedených na úrovni konečných příjemců a |
| --- | --- |

2)

výsledky kontrol provedených na úrovni konečných příjemců a

| 3) | audity souladu prováděné Komisí u řídicích a kontrolních systémů členských států. |
| --- | --- |

3)

audity souladu prováděné Komisí u řídicích a kontrolních systémů členských států.

| 3.28 | Za rok 2011 Komise v posouzení uvádí, že pro EZZF obsahovalo všech 81 prohlášení o věrohodnosti vydávaných řediteli platebních agentur výrok bez výhrad a všechna stanoviska předložená certifikačními orgány obsahovala s jednou výjimkou (Španělsko (Kantábrie)) rovněž výrok bez výhrad (27). Certifikační orgány provádějí své audity na základě pokynů Komise v rámci „standardního“ postupu nebo dobrovolně na základě postupu „posíleného ujištění“, který zahrnuje dodatečné kontroly. |
| --- | --- |

3.28

Za rok 2011 Komise v posouzení uvádí, že pro EZZF obsahovalo všech 81 prohlášení o věrohodnosti vydávaných řediteli platebních agentur výrok bez výhrad a všechna stanoviska předložená certifikačními orgány obsahovala s jednou výjimkou (Španělsko (Kantábrie)) rovněž výrok bez výhrad (27). Certifikační orgány provádějí své audity na základě pokynů Komise v rámci „standardního“ postupu nebo dobrovolně na základě postupu „posíleného ujištění“, který zahrnuje dodatečné kontroly.

Standardní požadavky na audit pro certifikační orgány

| 3.29 | Certifikační orgány kontrolují akreditační kritéria pro platební agentury, posuzují systém vnitřní kontroly, potvrzují platnost sestavených statistických údajů z kontrol a vydávají stanovisko k prohlášení o věrohodnosti, která předkládají ředitelé platebních agentur. |
| --- | --- |

3.29

Certifikační orgány kontrolují akreditační kritéria pro platební agentury, posuzují systém vnitřní kontroly, potvrzují platnost sestavených statistických údajů z kontrol a vydávají stanovisko k prohlášení o věrohodnosti, která předkládají ředitelé platebních agentur.

| 3.30 | Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011 Komise uvádí, že 91 % certifikačních orgánů provedlo kontrolu sestavených statistických údajů z kontrol pro EZZF (oblasti spadající pod IACS) a že 92 % z nich dospělo ke kladným závěrům, tj. že chyby při sestavování statistických údajů představují méně než 2 %. Certifikační orgány tudíž potvrdily platnost pouze 84 % statistických údajů platebních agentur. |
| --- | --- |

3.30

Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011 Komise uvádí, že 91 % certifikačních orgánů provedlo kontrolu sestavených statistických údajů z kontrol pro EZZF (oblasti spadající pod IACS) a že 92 % z nich dospělo ke kladným závěrům, tj. že chyby při sestavování statistických údajů představují méně než 2 %. Certifikační orgány tudíž potvrdily platnost pouze 84 % statistických údajů platebních agentur.

| 3.30 | V porovnání s předešlými roky přijalo GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti přísnější postoj, pokud jde o vykonanou činnost a závěry vyvozené z práce certifikačních orgánů: do hodnocení činnosti byl certifikační orgán zahrnut pouze v případě, že vykonal veškerou požadovanou činnost. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Podle pokynů Komise vycházejí certifikační orgány při svém potvrzení platnosti statistických údajů z kontrol z přezkumu vzorku 20 kontrolních zpráv (28). Tento přezkum však nezahrnuje úplnost statistických údajů o kontrolách ani správnost vykazování výsledků (29). |
| --- | --- |

3.31

Podle pokynů Komise vycházejí certifikační orgány při svém potvrzení platnosti statistických údajů z kontrol z přezkumu vzorku 20 kontrolních zpráv (28). Tento přezkum však nezahrnuje úplnost statistických údajů o kontrolách ani správnost vykazování výsledků (29).

| 3.31 | Co se týče úplnosti podávaných zpráv jako takových, vyvíjí útvary Komise nástroje, jež poskytnou kompletní údaje umožňující provádění obsáhlejších kontrol výsledků kontrol na místě. Zkušební provoz je naplánován na rok 2012, kdy se podávají žádostí o podporu na plochu. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Při posuzování kvality kontrol na místě ponechávají pokyny Komise certifikačním orgánům možnost volby, aby se ke kontrole na místě buď připojily, nebo ji provedly znovu. Na základě svých zkušeností se Účetní dvůr domnívá, že kvalita kontrol by se zvýšila, kdyby certifikační orgány byly povinny systematicky opětovně provádět kontroly (30). |
| --- | --- |

3.32

Při posuzování kvality kontrol na místě ponechávají pokyny Komise certifikačním orgánům možnost volby, aby se ke kontrole na místě buď připojily, nebo ji provedly znovu. Na základě svých zkušeností se Účetní dvůr domnívá, že kvalita kontrol by se zvýšila, kdyby certifikační orgány byly povinny systematicky opětovně provádět kontroly (30).

| 3.32 | Ačkoliv Komise souhlasí s tím, že opětovné provedení předchozích kontrol přináší lepší hodnocení kvality kontrol na místě, pod podmínkou, že je provedeno v řádnou dobu, přesto i tak je možné hodnotit kontrolní prostředí pomocí inspekcí vykonaných za doprovodu certifikačního orgánu. V některých případech nemusí být dokonce ani možné provést kontrolu v řádné době znovu. Tato omezení jsou vlastní řadě kontrol prováděných externími auditory ex post. V těchto situacích jsou inspekce s doprovodem vhodnou alternativou. Další výhodou je snížení administrativní zátěže pro zemědělce, tím, že se vyloučí nahromadění kontrol. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Z několika zpráv certifikačních orgánů také vyplývá, že si Komise vyžádala od platebních agentur další vyjasnění (31) původně předložených statistických údajů o kontrolách. Možné opravy statistických údajů o kontrolách v důsledku těchto žádostí nejsou v kontextu auditů prováděných certifikačními orgány analyzovány. |
| --- | --- |

3.33

Z několika zpráv certifikačních orgánů také vyplývá, že si Komise vyžádala od platebních agentur další vyjasnění (31) původně předložených statistických údajů o kontrolách. Možné opravy statistických údajů o kontrolách v důsledku těchto žádostí nejsou v kontextu auditů prováděných certifikačními orgány analyzovány.

| 3.33 | Komise upozorňuje, že činnost, kterou má vykonat certifikační orgán, musí pokrýt následné předávání inspekčních statistických údajů až do doby přípravy jeho zprávy. |
| --- | --- |

3.33

Nový postup „posíleného ujištění“

| 3.34 | V roce 2010 Komise zavedla dobrovolný (32) nový kontrolní rámec nazvaný „Posílené ujištění o legalitě a správnosti operací na úrovni konečných příjemců prostřednictvím práce certifikačních orgánů“. V případě uplatňování tohoto postupu jsou certifikační orgány povinny opakovaně provést kontrolu na místě u reprezentativního vzorku operací, které předtím kontrolovala platební agentura, a to pro každou platební agenturu a pro každý ze čtyř souborů výdajů (EZZF – spadající pod IACS, EZZF – nespadající pod IACS, EZFRV – spadající pod IACS a EZFRV – nespadající pod IACS). |
| --- | --- |

3.34

V roce 2010 Komise zavedla dobrovolný (32) nový kontrolní rámec nazvaný „Posílené ujištění o legalitě a správnosti operací na úrovni konečných příjemců prostřednictvím práce certifikačních orgánů“. V případě uplatňování tohoto postupu jsou certifikační orgány povinny opakovaně provést kontrolu na místě u reprezentativního vzorku operací, které předtím kontrolovala platební agentura, a to pro každou platební agenturu a pro každý ze čtyř souborů výdajů (EZZF – spadající pod IACS, EZZF – nespadající pod IACS, EZFRV – spadající pod IACS a EZFRV – nespadající pod IACS).

| 3.35 | V případě, že se Komise bude domnívat, že členské státy uplatňují tento postup správně, budou finanční opravy v kontextu schvalování účetní závěrky omezeny na míru chyb odvozenou z certifikovaných statistických údajů o kontrolách. |
| --- | --- |

3.35

V případě, že se Komise bude domnívat, že členské státy uplatňují tento postup správně, budou finanční opravy v kontextu schvalování účetní závěrky omezeny na míru chyb odvozenou z certifikovaných statistických údajů o kontrolách.

Koncepční nesrovnalosti

| 3.36 | Konečným cílem postupu posíleného ujištění je umožnit Komisi stanovit spolehlivou zbytkovou míru chyb u různých souborů výdajů. Účetní dvůr analyzoval pokyny Komise pro certifikační orgány pro tento postup posíleného ujištění (33). Co se týče testování věcné správnosti, pokyny stanoví, že vzorek má obsahovat mezi 110 a 180 operacemi a práh významnosti (materiality) má být ve výši 2 %. |
| --- | --- |

3.36

Konečným cílem postupu posíleného ujištění je umožnit Komisi stanovit spolehlivou zbytkovou míru chyb u různých souborů výdajů. Účetní dvůr analyzoval pokyny Komise pro certifikační orgány pro tento postup posíleného ujištění (33). Co se týče testování věcné správnosti, pokyny stanoví, že vzorek má obsahovat mezi 110 a 180 operacemi a práh významnosti (materiality) má být ve výši 2 %.

| 3.37 | Pokyny Komise však povolují odchylku 2 % mezi částkami podpory, jejichž platnost byla potvrzena platební agenturou, a částkami stanovenými certifikačním orgánem a další odchylku 2 % pro nesprávné sestavení statistických údajů o kontrolách platební agenturou. Tyto dvě povolené odchylky umožňují, aby certifikační orgán potvrdil platnost zbytkové míry chyb, která může být podhodnocena až o čtyři procentní body. Oslabuje se tak stanovený práh významnosti (materiality). |
| --- | --- |

3.37

Pokyny Komise však povolují odchylku 2 % mezi částkami podpory, jejichž platnost byla potvrzena platební agenturou, a částkami stanovenými certifikačním orgánem a další odchylku 2 % pro nesprávné sestavení statistických údajů o kontrolách platební agenturou. Tyto dvě povolené odchylky umožňují, aby certifikační orgán potvrdil platnost zbytkové míry chyb, která může být podhodnocena až o čtyři procentní body. Oslabuje se tak stanovený práh významnosti (materiality).

| 3.37 | Pokyny počítají s odchylkou 2 % jak u sestavení statistických údajů, tak u údajů samých. Finanční dopad těchto dvou odchylek není nutně kumulativní. |
| --- | --- |

3.37

Chyby v provádění

| 3.38 | Účetní dvůr zjistil významné nedostatky při provádění postupu posíleného ujištění v obou kontrolovaných členských státech (Bulharsku a Rumunsku, viz příklad 3.6). |
| --- | --- |

3.38

Účetní dvůr zjistil významné nedostatky při provádění postupu posíleného ujištění v obou kontrolovaných členských státech (Bulharsku a Rumunsku, viz příklad 3.6).

3.38

Příklad 3.6 –   Nedostatky v činnosti prováděné certifikačními orgány

V Bulharsku bylo opakované provedení kontrol na místě zadáno certifikačním orgánem externímu poskytovateli služeb. U několika případů, kde Účetní dvůr kontrolu na místě opětovně provedl, bylo zjištěno, že tento poskytovatel služeb posoudil nesprávně způsobilost půdy. Certifikační orgán rovněž nezjistil, že platební agentura nezapočetla přebytek plochy zjištěný na jednom pozemku oproti deficitu plochy zjištěnému na jiném pozemku, jak to vyžadují právní předpisy EU. Dalším nedostatkem, který certifikační orgán neodhalil, bylo to, že v případech, že na stejnou plochu podali žádost dva zemědělci (kumulace žádostí), platební agentura v rozporu s právními předpisy EU nahradila plochu ohlášenou jedním z těchto dvou zemědělců stejně velkou plochou v jiné části referenčního pozemku, na kterou žádná žádost podána nebyla.

V Rumunsku platební agentura pozastavila všechny platby vybrané certifikačním orgánem a předložila mu simulace plateb vycházející ze seznamů pozemků, které vylučovaly všechny nezpůsobilé pozemky. Avšak poté, co byla kontrola dokončena a certifikační orgán potvrdil platnost těchto platebních simulací, přidala platební agentura – nesprávným uplatňováním koncepce zjevné chyby (34) – na seznam nové pozemky a vyplatila větší částky, než jaké certifikační orgán schválil. Certifikační orgán vydal tedy k legalitě a správnosti plateb výrok bez výhrad navzdory nedostatkům, na které Účetní dvůr poukazuje.

Příklad 3.6 –   
  Nedostatky v činnosti prováděné certifikačními orgány

Viz odpověď na bod 3.39.

| 3.39 | Celkově se Účetní dvůr domnívá, že kvalita práce prováděné kontrolovanými certifikačními orgány v rámci postupu posíleného ujištění není dostatečná. |
| --- | --- |

3.39

Celkově se Účetní dvůr domnívá, že kvalita práce prováděné kontrolovanými certifikačními orgány v rámci postupu posíleného ujištění není dostatečná.

| 3.39 | Komise by ráda poukázala na to, že v žádném z uvedených případů certifikační orgán statistické údaje neosvědčil. Tyto údaje tudíž nebudou užity pro účely naznačené v bodě 3.35.

  Co se týče zjištění Účetního dvora, Komise je probere s příslušnými členskými státy a bude se jim věnovat v některých z budoucích pokynů, jež hodlá předložit. |
| --- | --- |

3.39

Co se týče zjištění Účetního dvora, Komise je probere s příslušnými členskými státy a bude se jim věnovat v některých z budoucích pokynů, jež hodlá předložit.

Prohlášení vedoucích pracovníků GŘ AGRI k auditu – výroční zpráva o činnosti

| 3.40 | Výroční zpráva GŘ AGRI o činnosti za rok 2011 obsahuje výhradu týkající se závažných nedostatků v systému IACS v Bulharsku a Portugalsku. Komise však zrušila svou předchozí výhradu týkající se výdajů, na které se vztahuje IACS v Rumunsku. Účetní dvůr se ve světle připomínek uvedených v bodě 3.19 a příkladu 3.6 domnívá, že toto zrušení bylo předčasné. |
| --- | --- |

3.40

Výroční zpráva GŘ AGRI o činnosti za rok 2011 obsahuje výhradu týkající se závažných nedostatků v systému IACS v Bulharsku a Portugalsku. Komise však zrušila svou předchozí výhradu týkající se výdajů, na které se vztahuje IACS v Rumunsku. Účetní dvůr se ve světle připomínek uvedených v bodě 3.19 a příkladu 3.6 domnívá, že toto zrušení bylo předčasné.

| 3.40 | Je třeba upozornit na to, že výhrada vůči Rumunsku byla vydána čistě z důvodu ohrožení pověsti kvůli závažným nedostatkům systému IACS, který je tím nejdůležitějším kontrolním systémem SZP, na úrovni EU však neznamenala finanční riziko překračující 2% práh významnosti. V únoru 2012 dospěly vlastní audity Komise k zjištění, že rumunský akční plán byl dokončen, řádně realizován a v roce podávání žádostí 2011 systém fungoval dostatečně kvalitně. Komise se proto domnívá, že bylo správné upustit od výhrady nezávisle na tom, zda se v Rumunsku míra chyb pohybovala nad prahem významnosti. Audit realizace revidovaného systému IACS proběhne coby součást běžného programu auditu v roce 2012. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | Dále se GŘ AGRI domnívá, že anomálie zjištěné platebními agenturami v průběhu náhodně vybraných kontrol na místě odrážejí míru zbytkových chyb. Účetní dvůr opakovaně vyslovuje svou kritiku tohoto přístupu, kterou vyjádřil již ve výroční zprávě za rok 2010, neboť |
| --- | --- |

3.41

Dále se GŘ AGRI domnívá, že anomálie zjištěné platebními agenturami v průběhu náhodně vybraných kontrol na místě odrážejí míru zbytkových chyb. Účetní dvůr opakovaně vyslovuje svou kritiku tohoto přístupu, kterou vyjádřil již ve výroční zprávě za rok 2010, neboť

| 3.41 | Kontrolní statistiky členských států do velké míry ověřují a schvalují certifikační orgány; tuto možnost doporučil Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2005. Výsledky této práce se zveřejňují ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI. |
| --- | --- |

3.41

| — | při tomto přístupu se vychází z kontrol, jejichž kvalita se na základě jak vlastních auditů Komise (35), tak auditů Účetního dvora (viz bod 3.23) ukázala jako nedostatečná, a to v případě celé řady platebních agentur, |
| --- | --- |

—

při tomto přístupu se vychází z kontrol, jejichž kvalita se na základě jak vlastních auditů Komise (35), tak auditů Účetního dvora (viz bod 3.23) ukázala jako nedostatečná, a to v případě celé řady platebních agentur,

| — | S cílem řešit riziko, že by míra chyb vyplývající z těchto kontrolních statistik mohla být v důsledku nepřesností v databázích nebo nedostatečného sledování anomálií podhodnocena (jak uvádí Účetní dvůr), použilo GŘ AGRI bezpečnostní rozpětí ve výši 25% navýšení, které považuje z hlediska pokrytí rizika uvedeného Účetním dvorem za zdaleka dostačující. |
| --- | --- |

—

| — | přístup spoléhá na statistické údaje o kontrolách, jež podle zpráv certifikačních orgánů jsou zatíženy chybami při jejich sestavování (viz bod 3.30), |
| --- | --- |

—

přístup spoléhá na statistické údaje o kontrolách, jež podle zpráv certifikačních orgánů jsou zatíženy chybami při jejich sestavování (viz bod 3.30),

| — | Viz odpověď výše. |
| --- | --- |

—

| — | není úplný, protože nezohledňuje zbytkové chyby ve správě žádostí, v nichž jak kontroly Účetního dvora (viz body 3.19, 3.21 a 3.22), tak vlastní kontroly Komise odhalily nedostatky (36). |
| --- | --- |

—

není úplný, protože nezohledňuje zbytkové chyby ve správě žádostí, v nichž jak kontroly Účetního dvora (viz body 3.19, 3.21 a 3.22), tak vlastní kontroly Komise odhalily nedostatky (36).

| — | Viz odpověď výše. |
| --- | --- |

—

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 3.42 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 v oblasti podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

3.42

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 v oblasti podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

| 3.42 | Nejpravděpodobnější míra chyb zjištěná Účetním dvorem za rozpočtový rok 2011 představuje lehký nárůst ve srovnání s rokem předešlým, přesto se však v průběhu let pohybuje v běžném statistickém rozpětí a nepoukazuje na zhoršení celkové kvality řízení a kontrol výdajů ze strany členských států. To podle Komise potvrzuje i skutečnost, že jedna z chyb, kterou Účetní dvůr vyhodnotil jako 100%, byla výjimkou a ne výrazem nedostatků uvnitř systému. Komise se domnívá, že ze součtu míry chyb zjištěných Účetním dvorem za posledních několik let lze spolehlivě vyvodit, že nejpravděpodobnější míra chyb u EZZF se nachází relativně blízko prahu významnosti ve výši 2 %.

  Nízká míra chyb vyplývající z kontrolních statistik, které Komise od členských států obdržela a které byly do velké míry ověřeny a schváleny certifikačními orgány, rovněž potvrzuje, že výdaje EZZF byly v průběhu finančního roku 2011 obecně dobře řízeny.


  Riziko pro rozpočet EU je mimo to odpovídajícím způsobem pokryto v rámci schvalování souladu prováděných Komisí.


  Viz rovněž odpověď k bodu 3.12. |
| --- | --- |

3.42

Nízká míra chyb vyplývající z kontrolních statistik, které Komise od členských států obdržela a které byly do velké míry ověřeny a schváleny certifikačními orgány, rovněž potvrzuje, že výdaje EZZF byly v průběhu finančního roku 2011 obecně dobře řízeny.

Riziko pro rozpočet EU je mimo to odpovídajícím způsobem pokryto v rámci schvalování souladu prováděných Komisí.

Viz rovněž odpověď k bodu 3.12.

| 3.43 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly v oblasti podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství byly částečně účelné. |
| --- | --- |

3.43

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly v oblasti podpory trhu a přímé podpory pro zemědělství byly částečně účelné.

| 3.43 | Komise se domnívá, že systém IACS je pro omezení rizika chyb nebo neoprávněných výdajů obecně účelným kontrolním systémem a že jak z kontrolních statistik členských států, tak z jejích vlastních auditů vyplývá, že se úroveň neoprávněně vyplacených přímých plateb, na něž se vztahuje systém IACS, v roce 2011 nacházela pod 2% prahem významnosti. Viz rovněž odpověď k bodu 3.15 Zbytkové riziko pro rozpočet EU je navíc odpovídajícím způsobem pokryto v rámci schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.43

Doporučení

| 3.44 | Příloha 3.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009). Účetní dvůr uznává, že Komise podnikla nápravné kroky týkající se spolehlivosti a úplnosti informací zaznamenaných v systému LPIS, jako např. zavedení povinných hodnocení kvality všemi platebními agenturami nebo akční plány v členských státech, v nichž se vyskytly zásadní nedostatky. Účetní dvůr však zjistil, že Komise nezajistila, aby určité členské státy opravily nedostatky v systému LPIS a odstranily administrativní nedostatky, na které Účetní dvůr upozornil v předchozích výročních zprávách (viz bod 3.15). |
| --- | --- |

3.44

Příloha 3.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009). Účetní dvůr uznává, že Komise podnikla nápravné kroky týkající se spolehlivosti a úplnosti informací zaznamenaných v systému LPIS, jako např. zavedení povinných hodnocení kvality všemi platebními agenturami nebo akční plány v členských státech, v nichž se vyskytly zásadní nedostatky. Účetní dvůr však zjistil, že Komise nezajistila, aby určité členské státy opravily nedostatky v systému LPIS a odstranily administrativní nedostatky, na které Účetní dvůr upozornil v předchozích výročních zprávách (viz bod 3.15).

| 3.44 | Od roku 2010 jsou členské státy povinny provádět každoroční hodnocení kvality systému LPIS podle stanovených postupů, jejichž výsledky bude Komise sledovat i v následujících letech. V roce 2010 Komise kromě toho zavedla dobrovolný nový kontrolní rámec nazvaný „Posílené ujištění o legalitě a správnosti operací na úrovni konečných příjemců prostřednictvím práce certifikačních orgánů“. Několik členských států nadto připravilo své akční plány a Komise bude sledovat jejich plnění. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Na základě svého přezkumu i zjištění a závěrů pro rok 2011 doporučuje Účetní dvůr pro současné programové období Komisi a členským státům, aby podnikly vhodné kroky k tomu, aby: |
| --- | --- |

3.45

Na základě svého přezkumu i zjištění a závěrů pro rok 2011 doporučuje Účetní dvůr pro současné programové období Komisi a členským státům, aby podnikly vhodné kroky k tomu, aby:

| 3.45 | Viz společnou odpověď k bodům 1.12–1.13. |
| --- | --- |

3.45

| — | Doporučení 1: způsobilost trvalých pastvin byla posuzována řádně, a to zejména v případech, kdy jsou plochy částečně pokryty keři, křovinami, hustými stromy či skalami (viz body 3.12 a 3.20). |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: způsobilost trvalých pastvin byla posuzována řádně, a to zejména v případech, kdy jsou plochy částečně pokryty keři, křovinami, hustými stromy či skalami (viz body 3.12 a 3.20).

Komise si je tohoto problému vědoma a předložila návrhy na to, aby se v souvislosti s probíhající reformou SZP do roku 2020 vytvořila jasnější kritéria způsobilosti.

V současnosti platí, že pokud Komise zjistí takové nedostatky, vydá pro členský stát doporučení na opravu, přičemž mu uloží finanční opravy v rámci postupů schvalování souladu, jejichž cílem je chránit finanční zájmy EU.

| — | Doporučení 2: platební agentury přijaly okamžitá opatření tam, kde bylo zjištěno, že jejich administrativní a kontrolní systémy a/nebo databáze IACS jsou zatíženy nedostatky (viz body 3.19–3.22). |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: platební agentury přijaly okamžitá opatření tam, kde bylo zjištěno, že jejich administrativní a kontrolní systémy a/nebo databáze IACS jsou zatíženy nedostatky (viz body 3.19–3.22).

| — | Doporučení 3: kontroly na místě byly dostatečně kvalitní na to, aby umožnily spolehlivým způsobem identifikovat způsobilou plochu (viz bod 3.23). |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: kontroly na místě byly dostatečně kvalitní na to, aby umožnily spolehlivým způsobem identifikovat způsobilou plochu (viz bod 3.23).

Komise souhlasí s Účetním dvorem a systematicky členským státům doporučuje, aby zlepšovaly své kontrolní systémy a staraly se o jejich přísnější provádění.

Útvary Komise nadto zjistily podobné nedostatky kvality kontrol na místě. V rámci schvalování souladu se zjištěné nedostatky sledují, aby se zajistilo odpovídající pokrytí rizika pro rozpočet EU.

| — | Doporučení 4: koncepce a kvalita práce prováděné certifikačními orgány zajišťovala spolehlivé posouzení legality a správnosti operací prováděných v platebních agenturách (viz body 3.29 a dále). |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: koncepce a kvalita práce prováděné certifikačními orgány zajišťovala spolehlivé posouzení legality a správnosti operací prováděných v platebních agenturách (viz body 3.29 a dále).

Pokud jde o přezkum kontrol na místě certifikačními orgány, považuje Komise celkovou strukturu a vykazovací povinnosti za vhodné. Pro rozpočtový rok 2012 se proto neplánují žádné změny v pokynech Komise certifikačním orgánům. Komise však bude i nadále sledovat kvalitu práce certifikačních subjektů.

Od certifikačních orgánů se však v současnosti nevyžaduje, aby se vyjádřily k otázkám legality a správnosti uskutečněných operací. To je zatím možné pouze na bázi dobrovolnosti. V návrhu Komise jak finančního nařízení, tak horizontálního nařízení o financování, řízení a sledování SZP se od certifikačních orgánů požaduje (38), aby od začátku programového období předkládaly své stanovisko k legalitě a správnosti operací.

---

(1)  Článek 39 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3)  S výjimkou některých spolufinancovaných opatření, jako jsou např. propagační opatření a program distribuce ovoce do škol.

(4)  Počet a hodnota nároků každého zemědělce byly vypočteny vnitrostátními orgány na základě jednoho z modelů stanovených právními předpisy EU.

(5)  Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko.

(6)  Články 4 až 6 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).

(7)  Zatímco normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, které jsou uvedeny v příloze III nařízení (ES) č. 73/2009, platí ve všech členských státech, povinné požadavky na hospodaření, které stanoví příloha II uvedeného nařízení, jsou povinné pouze v zemích EU-15. Pro země EU-10 se povinné požadavky na hospodaření postupně zavádějí v období let 2009–2013 a pro země EU-2 v období let 2012–2014.

(8)  Podle článků 70 a 71 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 65) se míra snížení na základě porušení povinných požadavků na hospodaření nebo požadavku na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu může pohybovat mezi 1 % a 5 % v případě nedbalosti a může vést k plnému zamítnutí podpory v případě úmyslného porušení.

(9)  Zabránění pronikání nežádoucí vegetace, zachování teras, udržování olivových hájů a dodržování minimální míry intenzity chovu nebo povinnosti sekání.

(10)  Povinný požadavek na hospodaření č. 4 týkající se směrnice o dusičnanech.

(11)  Požadavky podmíněnosti představují hmotné právní povinnosti, které musí plnit všichni příjemci přímé podpory. Tvoří základní (a v některých případech jediné) podmínky, jež musí být dodrženy, aby mohla být přímá platba provedena v plné výši. Z tohoto důvodu se Účetní dvůr rozhodl považovat neplnění těchto požadavků za chyby.

(12)  Pro každý případ porušení byl pro vyčíslení chyby používán vnitrostátní systém pro snížení plateb.

(13)  Nařízení (ES) č. 1122/2009 stanoví, že pokud se zjistí, že ohlášená plocha je nadhodnocená o více než 3 % nebo dva hektary, vypočte se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek plochy, která byla ohlášena nesprávně. Pokud tento rozdíl přesahuje 20 %, podpora nebude udělena pro danou skupinu plodin. Podobná ustanovení platí pro prémie na zvířata.

(14)  Viz body 3.34 a 3.35.

(15)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 1,1 % (dolní hranice míry chyb) a 4,7 % (horní hranice míry chyb).

(16)  Hodnota přesahovala limit o více než 280 milionů EUR. Jelikož však nebyly k dispozici relevantní informace pro přidělení těchto nároků, Účetní dvůr nebyl schopen vyčíslit dopad této skutečnosti na rozpočet EU.

(17)  14 z 22 případů se týkalo kontrolovaných plateb, zatímco zbývajících osm případů se týká pouze budoucích plateb.

(18)  Nejčastější zjištěné případy porušení podmíněnosti se týkají chybějící nebo nedostatečné skladovací kapacity pro dusičnany živočišného původu, skutečnosti, že produkované množství dusičnanů na jeden hektar přesahuje povolený maximální limit, a neexistence záznamů o rovnováze živin.

(19)  Tato zjištění (kromě zjištění týkajících se nároků) platí rovněž pro opatření rozvoje venkova, na která se vztahuje IACS, týkající se plochy i zvířat.

(20)  Články 28 a 29 nařízení (ES) č. 1122/2009.

(21)  Jako např. písařská chyba, nesoulad mezi grafickými a alfanumerickými informacemi obsaženými v žádosti, chyby ve čtení map atd.

(22)  Účetní dvůr konstatoval již ve výroční zprávě za rok 2008 (bod 5.38), že v Rumunsku využilo celkem 5 500 zemědělců podporu EU v celkové výši 2,2 milionu EUR v rámci režimu jednotné platby na plochu SAPS v důsledku nesprávného uplatňování koncepce zjevné chyby.

(23)  Účetní dvůr toto zjištění konstatoval ve vztahu ke Španělsku již ve výroční zprávě za rok 2008, bod 5.36, za rok 2009, bod 3.38, a za rok 2010, bod 3.31, a ve vztahu k Itálii ve výroční zprávě za rok 2009, bod 3.38.

(24)  Účetní dvůr na tuto záležitost poukázal již ve výroční zprávě za rok 2006 (bod 5.23).

(25)  Právní předpisy EU stanoví, že nároky, které nebudou aktivovány po dobu dvou za sebou následujících let, se začlení do vnitrostátní rezervy – viz článek 42 nařízení (ES) č. 73/2009.

(26)  Na tuto skutečnost již Účetní dvůr upozornil ve své výroční zprávě za rok 2008 (bod 5.37).

(27)  Pro dvě platební agentury v Rumunsku nebyly obdrženy žádné zprávy od certifikačního orgánu.

(28)  Pokyny Komise stanoví, že se provádí přezkum u minimálního vzorku 20 zpráv o kontrole v oblasti podpory spadající pod IACS a dalšího vzorku 20 zpráv o opatřeních v oblasti prémií na hospodářská zvířata spadajících pod IACS.

(29)  Úplná shoda mezi náhodně vybranými vzorky a vzorky, které jsou vykázány ve statistice, je předpokladem pro jakékoli smysluplné posouzení míry zbytkových chyb u provedených plateb.

(30)  Viz též výroční zpráva za rok 2010, bod 3.46.

(31)  Zpráva certifikačního orgánu vysvětluje, že statistické údaje z kontrol pro Německo (Bavorsko) byly upraveny v reakci na žádosti Komise o vyjasnění celkem šestkrát, přičemž konečná verze byla předložena dne 7. listopadu 2011.

(32)  Pro rozpočtový rok 2011 se rozhodlo uplatnit postup posíleného ujištění pouze Lucembursko, Bulharsko a Rumunsko.

(33)  AGRI/D(2010) 248617Rev1 – Část A – Strategie auditu a AGRI/D(2010) 251540Rev1 – Část B – Podávání zpráv.

(34)  Viz též příklad 3.3.

(35)  Zprávy o schválení účetní závěrky AA/2011/15 (Portugalsko), bod 3.2, AA/2011/09 (Finsko), bod 3.2.1, AA/2011/05 (Německo, Meklenbursko-Přední Pomořansko), bod 6.2, AA/2011/12 (Itálie, Emilia-Romagna), bod 3.4.2, AA/2010/16 (Rumunsko), bod 3.3, AA/ 2011/17 (Slovinsko), bod 3.2, AA/2011/06 (Španělsko, Navarra), bod 3.4, AA/2011/07 (Španělsko, Kastilie a León), bod 3.4.

(36)  Například zprávy o schválení účetní závěrky AA/2011/01 (Bulharsko), bod 3.3, AA/2010/15 (Portugalsko), bod 3.3, AA/2011/12 (Itálie), bod 3.2, AA/2011/06 (Španělsko), bod 3.2 a AA/2011/13 (Litva), bod 3.3.

(37)  Ustanovení čl. 56 odst. 2 SEK(2011) 1153.

(38)  Článek 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (KOM(2011) 628 v konečném znění/2).

(39)  Tato částka představuje celkové správní výdaje za hlavu 05.

(40)  Tento údaj zahrnuje částku 1,5 milionu EUR spadající pod centralizované řízení (rozpočtová položka 05 02 20 02).

(41)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

PŘÍLOHA 3.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ PRO OBLAST PODPORY TRHU A PŘÍMÉ PODPORY PRO ZEMĚDĚLSTVÍ

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 180 | 146 | 148 | 151 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Průběžné/konečné platby | 180 | 146 | 148 | 151 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 61 % | (110) | 73 % | 76 % | 72 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 39 % | (70) | 27 % | 24 % | 28 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby: | 14 % | (10) | 26 % | 31 % | 29 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 86 % | (60) | 74 % | 69 % | 71 % |
| Způsobilost | 23 % | (14) | 3 % | 13 % | 10 % |
| Výskyt | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Přesnost | 75 % | (45) | 97 % | 87 % | 90 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 2,9 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 4,7 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 1,1 % | | | |

2011

2010

2009

2008

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

180

146

148

151

Zálohy

0

0

0

0

Průběžné/konečné platby

180

146

148

151

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

61 %

(110)

73 %

76 %

72 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

39 %

(70)

27 %

24 %

28 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby:

14 %

(10)

26 %

31 %

29 %

Vyčíslitelné chyby:

86 %

(60)

74 %

69 %

71 %

Způsobilost

23 %

(14)

3 %

13 %

10 %

Výskyt

2 %

(1)

0 %

0 %

0 %

Přesnost

75 %

(45)

97 %

87 %

90 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

2,9 %

Horní hranice míry chyb

4,7 %

Dolní hranice míry chyb

1,1 %

---

(1)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 3.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V OBLASTI PODPORY TRHU A PŘÍMÉ PODPORY PRO ZEMĚDĚLSTVÍ

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly – EZZF

| Členský stát


  (platební agentura) | Režim | Výdaje související s IACS (vnitrostátní limit, příloha VIII nařízení (ES) č. 73/2009)


  (v tis. EUR) | Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb a kvalita databází | Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, řízení kvality a vykazování výsledků | Postupy pro zpětné získávání neoprávněných plateb | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakousko | SPS | 745 235 | Částečně účelné
  1, 9 | Účelné | Účelné | Částečně účelné |
| Dánsko | SPS | 1 030 478 | Částečně účelné
  1, 4, 7, 8 | Částečně účelné
  b | Částečně účelné
  A | Částečně účelné |
| Finsko | SPS | 565 520 | Částečně účelné
  3, 5, 7, 8 | Částečně účelné
  b, c | Účelné | Částečně účelné |
| Maďarsko | SAPS | 1 073 824 | Částečně účelné
  2, 6, 9 | Částečně účelné
  a, b | Částečně účelné
  B | Částečně účelné |
| Itálie (Lombardie) | SPS | 4 227 177 | Částečně účelné
  2, 5, 8 | Účelné | Účelné | Částečně účelné |
| Španělsko (Galicie) | SPS | 5 108 650 | Částečně účelné
  1, 2, 3, 4 | Částečně účelné
  b, c | Účelné | Částečně účelné |
| 1 | Nedostatky u systému LPIS. |

Členský stát

(platební agentura)

Režim

Výdaje související s IACS (vnitrostátní limit, příloha VIII nařízení (ES) č. 73/2009)

(v tis. EUR)

Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb a kvalita databází

Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, řízení kvality a vykazování výsledků

Postupy pro zpětné získávání neoprávněných plateb

Celkové posouzení

Rakousko

SPS

745 235

Částečně účelné

1, 9

Účelné

Účelné

Částečně účelné

Dánsko

SPS

1 030 478

Částečně účelné

1, 4, 7, 8

Částečně účelné

b

Částečně účelné

A

Částečně účelné

Finsko

SPS

565 520

Částečně účelné

3, 5, 7, 8

Částečně účelné

b, c

Účelné

Částečně účelné

Maďarsko

SAPS

1 073 824

Částečně účelné

2, 6, 9

Částečně účelné

a, b

Částečně účelné

B

Částečně účelné

Itálie (Lombardie)

SPS

4 227 177

Částečně účelné

2, 5, 8

Účelné

Účelné

Částečně účelné

Španělsko (Galicie)

SPS

5 108 650

Částečně účelné

1, 2, 3, 4

Částečně účelné

b, c

Účelné

Částečně účelné

1

Nedostatky u systému LPIS.

| 2 | Systém LPIS není po kontrolách na místě aktualizován. |
| --- | --- |

2

Systém LPIS není po kontrolách na místě aktualizován.

| 3 | Nedostatečná auditní stopa v databázích IACS. |
| --- | --- |

3

Nedostatečná auditní stopa v databázích IACS.

| 4 | Nepřesnosti v databázích nároků. |
| --- | --- |

4

Nepřesnosti v databázích nároků.

| 5 | Žádosti o platbu v rámci SPS neobsahují informace, které by umožnily zjistit umístění zemědělských pozemků. |
| --- | --- |

5

Žádosti o platbu v rámci SPS neobsahují informace, které by umožnily zjistit umístění zemědělských pozemků.

| 6 | Pouze omezené zpětné kontroly možných vykázání nadměrných údajů v předchozích letech. |
| --- | --- |

6

Pouze omezené zpětné kontroly možných vykázání nadměrných údajů v předchozích letech.

| 7 | Nedostatky u postupu registrace nároků. |
| --- | --- |

7

Nedostatky u postupu registrace nároků.

| 8 | Opravy zjevných chyb nejsou v souladu s koncepcí zjevné chyby. |
| --- | --- |

8

Opravy zjevných chyb nejsou v souladu s koncepcí zjevné chyby.

| 9 | Nesprávný základ pro výpočet platby. |
| --- | --- |

9

Nesprávný základ pro výpočet platby.

| a | Nadměrně vykázaná plocha a podhodnocená plocha nebyly u stejné skupiny plodin vzájemně započteny. |
| --- | --- |

a

Nadměrně vykázaná plocha a podhodnocená plocha nebyly u stejné skupiny plodin vzájemně započteny.

| b | Nedostatečná kvalita měření plochy během kontrol na místě. |
| --- | --- |

b

Nedostatečná kvalita měření plochy během kontrol na místě.

| c | Zprávy o kontrolách na místě obsahují nesprávné či neúplné informace. |
| --- | --- |

c

Zprávy o kontrolách na místě obsahují nesprávné či neúplné informace.

| A | Nepřesnosti na účtech pohledávek. |
| --- | --- |

A

Nepřesnosti na účtech pohledávek.

| B | Nedostatky týkající se využívání vymáhacích postupů. |
| --- | --- |

B

Nedostatky týkající se využívání vymáhacích postupů.

PŘÍLOHA 3.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE EZZF

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Co se týče IACS, Účetní dvůr dospěl k závěru, že jsou nezbytná značná zlepšení, a to zejména u tří z osmi auditovaných platebních agentur (konkrétně na Kypru, v Řecku a na Maltě) (bod 3.72). | V příslušných třech platebních agenturách byla přijata tato nápravná opatření:






  — | Řecko: orgány realizovaly akční plán na překonání nedostatků. Byl zaveden nový systém LPIS-GIS a revidovaný postup podávání žádostí o platbu. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Co se týče IACS, Účetní dvůr dospěl k závěru, že jsou nezbytná značná zlepšení, a to zejména u tří z osmi auditovaných platebních agentur (konkrétně na Kypru, v Řecku a na Maltě) (bod 3.72).

V příslušných třech platebních agenturách byla přijata tato nápravná opatření:

—

Řecko: orgány realizovaly akční plán na překonání nedostatků. Byl zaveden nový systém LPIS-GIS a revidovaný postup podávání žádostí o platbu.

| — | Kypr: byl realizován pětiletý plán obnovy. K roku 2011 proběhlo opětovné stanovení referenčních pozemků na základě nejaktuálnějších snímků. |
| --- | --- |

—

Kypr: byl realizován pětiletý plán obnovy. K roku 2011 proběhlo opětovné stanovení referenčních pozemků na základě nejaktuálnějších snímků.

| — | Malta: platební agentura aktualizovala v roce 2009 systém LPIS použitím ortofotosnímků z roku 2008 a měla v plánu v roce podávání žádostí 2011 dokončit plnou aktualizaci systému LPIS pomocí snímků z roku 2010. |
| --- | --- |

—

Malta: platební agentura aktualizovala v roce 2009 systém LPIS použitím ortofotosnímků z roku 2008 a měla v plánu v roce podávání žádostí 2011 dokončit plnou aktualizaci systému LPIS pomocí snímků z roku 2010.

Účetní dvůr měl za to, že je třeba přezkoumat pokyny Komise týkající se činnosti, kterou mají provádět certifikační orgány, pokud jde o povahu, pokrytí a povinnosti podávat zprávy, zvláště ve věci činností týkajících se ověřování kontrolních a inspekčních statistických údajů členských států (bod 3.75).

Komise zavedla od roku 2010 nový systém potvrzování platnosti statistických údajů o kontrolách a inspekcích členských států nazvaný „postup posíleného ujištění“ (viz body 3.34 a 3.35).

Při svém auditu dvou z celkem tří platebních agentur, které se rozhodly tento postup v praxi uplatnit, Účetní dvůr zjistil, že vzhledem ke koncepčním nedostatkům i nedostatkům v provádění nelze v případě dvou auditovaných platebních agentur z daných kontrol prováděných agenturami získat žádnou jistotu nebo lze získat jistotu jen velmi omezenou (viz body 3.36 a násl.).

Komise nesouhlasí s tím, že „postup posíleného ujištění“ je zatížen koncepčními nedostatky. Komise rovněž zkontrolovala práci provedenou certifikačními orgány, pokud jde o kontrolní statistiky dvou dotčených platebních agentur, a souhlasí, že v těchto dvou případech lze získat pouze omezené ujištění.

2009 a 2008

Účetní dvůr doporučil řešit nedostatky zjištěné v systémech. V tomto ohledu je třeba v systému jednotné platby a jednotné platby na plochu nejnaléhavěji provést následující (bod 3.73 (1)):

| a) | překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s nezpůsobilou plochou nebo vykazováním větší rozlohy pozemků i nepřesnými nároky, zejména zlepšením spolehlivosti a úplnosti údajů evidovaných v systému LPIS (např. využitím nejnovějších ortofotosnímků); |
| --- | --- |

a)

překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s nezpůsobilou plochou nebo vykazováním větší rozlohy pozemků i nepřesnými nároky, zejména zlepšením spolehlivosti a úplnosti údajů evidovaných v systému LPIS (např. využitím nejnovějších ortofotosnímků);

| a) | Počínaje rokem podávání žádostí 2010 zavedlo nařízení Komise (EU) č. 146/2010 povinnost pro členské státy každoročně provádět kvalitativní hodnocení systému LPIS-GIS podle stanovených postupů. |
| --- | --- |

a)

Počínaje rokem podávání žádostí 2010 zavedlo nařízení Komise (EU) č. 146/2010 povinnost pro členské státy každoročně provádět kvalitativní hodnocení systému LPIS-GIS podle stanovených postupů.

| a) | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora. Komise bude sledovat výsledky i v následujících letech. |
| --- | --- |

a)

| b) | zajistit, aby všechny databáze IACS poskytovaly spolehlivou a úplnou auditní stopu pro všechny provedené úpravy; |
| --- | --- |

b)

zajistit, aby všechny databáze IACS poskytovaly spolehlivou a úplnou auditní stopu pro všechny provedené úpravy;

| b) | V souvislosti s tímto doporučením Účetního dvora nebyla přijata žádná konkrétní nápravná opatření. |
| --- | --- |

b)

V souvislosti s tímto doporučením Účetního dvora nebyla přijata žádná konkrétní nápravná opatření.

| b) | V rámci svých auditů Komise předkládá členským státům doporučení s cílem neustále zlepšovat situaci. Výsledky auditů v průběhu doby vykazují pokrok, pokud jde o kvalitu informací obsažených v databázích. |
| --- | --- |

b)

2009 a 2008

| c) | vyjasnit a lépe vymáhat pravidla tak, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří ani nevyužili pozemky k zemědělské činnosti ani je neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu; |
| --- | --- |

c)

vyjasnit a lépe vymáhat pravidla tak, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří ani nevyužili pozemky k zemědělské činnosti ani je neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu;

| c) | V rámci kontroly stavu společné zemědělské politiky dala Komise členským státům možnost vyloučit z podpory fyzické či právnické osoby, jejichž hlavní předmět podnikání netvoří zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost tvoří jen nevýznamnou část jejich hospodářské aktivity.
  Účetní dvůr se však domnívá, že stále přetrvává riziko plateb příjemcům, kteří ani nepoužívají půdu k zemědělské činnosti ani ji neudržují v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.
  Ve svém návrhu společné zemědělské politiky po roce 2013 Komise vyjasňuje definici zemědělce. Účetní dvůr však má za to, že trvá riziko pokračování plateb zemědělcům, kteří nevykonávají žádnou zemědělskou činnost. |
| --- | --- |

c)

V rámci kontroly stavu společné zemědělské politiky dala Komise členským státům možnost vyloučit z podpory fyzické či právnické osoby, jejichž hlavní předmět podnikání netvoří zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost tvoří jen nevýznamnou část jejich hospodářské aktivity.

Účetní dvůr se však domnívá, že stále přetrvává riziko plateb příjemcům, kteří ani nepoužívají půdu k zemědělské činnosti ani ji neudržují v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

Ve svém návrhu společné zemědělské politiky po roce 2013 Komise vyjasňuje definici zemědělce. Účetní dvůr však má za to, že trvá riziko pokračování plateb zemědělcům, kteří nevykonávají žádnou zemědělskou činnost.

| c) | Na doporučení Účetního dvora zařadila Komise definici „aktivního zemědělce“ do rámce svého návrhu SZP po roce 2013, který je v současnosti ještě předmětem jednání uvnitř legislativního orgánu. |
| --- | --- |

c)

Na doporučení Účetního dvora zařadila Komise definici „aktivního zemědělce“ do rámce svého návrhu SZP po roce 2013, který je v současnosti ještě předmětem jednání uvnitř legislativního orgánu.

| d) | stanovit na úrovni EU minimální roční požadavky na udržování pro způsobilost luk k přímé podpoře EU. |
| --- | --- |

d)

stanovit na úrovni EU minimální roční požadavky na udržování pro způsobilost luk k přímé podpoře EU.

| d) | V současném programovém období nebylo zatím dosaženo žádného pokroku. |
| --- | --- |

d)

V současném programovém období nebylo zatím dosaženo žádného pokroku.

| d) | Stávající systém poskytuje společný právní rámec, ve kterém jsou členské státy odpovědné za vymezování kritérií údržby podle standardů dobrého zemědělského a environmentálního stavu. To umožňuje zohlednit rozmanitost zemědělských oblastí a tradicí v EU. |
| --- | --- |

d)

2008

Účetní dvůr na základě míry chyb zjištěné při testování operací a posuzování systémů zopakoval, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný. Audit nicméně zjistil, že u vybraných platebních agentur ve třech členských státech jsou nezbytná značná zlepšení (konkrétně ve Spojeném království (Skotsko), v Bulharsku a Rumunsku) (bod 5.64).

Komise přijala následující nápravná opatření:

| — | Bulharsko: byl vypracován akční plán na období 2009–2011, který měl za cíl zejména řešit vysokou míru chyb z nedbalosti v žádostech zemědělců o podporu, dále pořízení nových ortofotosnímků a aktualizaci systému LPIS-GIS o informace jak z nových ortofotosnímků, tak z výsledků kontrol na místě. |
| --- | --- |

—

Bulharsko: byl vypracován akční plán na období 2009–2011, který měl za cíl zejména řešit vysokou míru chyb z nedbalosti v žádostech zemědělců o podporu, dále pořízení nových ortofotosnímků a aktualizaci systému LPIS-GIS o informace jak z nových ortofotosnímků, tak z výsledků kontrol na místě.

| — | Rumunsko: byl vypracován akční plán na období 2009–2011, který měl za cíl pořízení nových ortofotosnímků a aktualizaci systému LPIS-GIS o nové informace z ortofotosnímků i výsledků kontrol na místě. |
| --- | --- |

—

Rumunsko: byl vypracován akční plán na období 2009–2011, který měl za cíl pořízení nových ortofotosnímků a aktualizaci systému LPIS-GIS o nové informace z ortofotosnímků i výsledků kontrol na místě.

| — | Spojené království (Skotsko): vnitrostátní orgány revidovaly a aktualizovaly informace v systému LPIS-GIS. |
| --- | --- |

—

Spojené království (Skotsko): vnitrostátní orgány revidovaly a aktualizovaly informace v systému LPIS-GIS.

Akční plány pro Rumunsko a pro Bulharsko byly dokončeny v listopadu 2011, resp. v únoru 2011.

---

(1)  Podobná doporučení obsahoval i bod 5.65 výroční zprávy za rok 2008.

---

KAPITOLA 4

Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Rozvoj venkova

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Rozvoj venkova

Podmíněnost

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov, ochrana zdraví a spotřebitele

Účelnost systémů

Rozvoj venkova

Systémy členských států související se správností operací

Systém Komise pro schvalování účetní závěrky a prohlášení vedení k auditu

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov, ochrana zdraví a spotřebitele

Systém vnitřní kontroly GŘ MARE

Prohlášení vedení dalších generálních ředitelství k auditu – výroční zprávy o činnosti

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“, která zahrnuje rozvoj venkova (který je součástí oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova) a oblasti politiky 07 – Životní prostředí a oblast klimatu, 11 – Námořní záležitosti a rybolov a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 4.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

4.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“, která zahrnuje rozvoj venkova (který je součástí oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova) a oblasti politiky 07 – Životní prostředí a oblast klimatu, 11 – Námořní záležitosti a rybolov a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 4.1
  .

Tabulka 4.1 –   Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 05 | Rozvoj venkova | Rozvoj venkova | 12 292 | sdílené |
| Předvstupní opatření | 102 | decentralizované |
| Mezinárodní aspekty v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ | 5 | přímé centralizované |
| | 12 399 | |
| 07 | Životní prostředí a oblast klimatu | Správní výdaje | 92 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 240 | přímé centralizované / nepřímé centralizované |
| | 332 | |
| 11 | Námořní záležitosti a rybolov | Správní výdaje | 41 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 731 | centralizované / sdílené |
| | 772 | |
| 17 | Ochrana zdraví a spotřebitele | Správní výdaje | 117 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 506 | přímé centralizované / nepřímé centralizované |
| | 623 | |
| Správní výdaje celkem (24) | 250 | |
| Provozní výdaje celkem | 13 876 | |
| z toho | — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

05

Rozvoj venkova

Rozvoj venkova

12 292

sdílené

Předvstupní opatření

102

decentralizované

Mezinárodní aspekty v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“

5

přímé centralizované

12 399

07

Životní prostředí a oblast klimatu

Správní výdaje

92

přímé centralizované

Provozní výdaje

240

přímé centralizované / nepřímé centralizované

332

11

Námořní záležitosti a rybolov

Správní výdaje

41

přímé centralizované

Provozní výdaje

731

centralizované / sdílené

772

17

Ochrana zdraví a spotřebitele

Správní výdaje

117

přímé centralizované

Provozní výdaje

506

přímé centralizované / nepřímé centralizované

623

Správní výdaje celkem (24)

250

Provozní výdaje celkem

13 876

z toho

—

566

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

13 310

Platby za rok celkem

14 126

Závazky za rok celkem

16 779

Zdroj: roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Rozvoj venkova

| 4.2 | Rozvoj venkova je součástí společné zemědělské politiky (SZP), jejíž celkové cíle a zdroje financování jsou uvedeny v kapitole 3 (viz body 3.2 a 3.3). |
| --- | --- |

4.2

Rozvoj venkova je součástí společné zemědělské politiky (SZP), jejíž celkové cíle a zdroje financování jsou uvedeny v kapitole 3 (viz body 3.2 a 3.3).

| 4.3 | Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) různou měrou spolufinancuje výdaje na rozvoj venkova prostřednictvím programů rozvoje venkova jednotlivých členských států. Výdaje se týkají 45 opatření, která zahrnují jak opatření týkající se plochy (jako jsou agroenvironmentální platby a vyrovnávací platby zemědělcům v oblastech s přírodním znevýhodněním), tak opatření nesouvisející s plochou (jako je modernizace zemědělských podniků a zajišťování základních služeb pro hospodářství a obyvatele venkova) (12 394 milionů EUR) (1). |
| --- | --- |

4.3

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) různou měrou spolufinancuje výdaje na rozvoj venkova prostřednictvím programů rozvoje venkova jednotlivých členských států. Výdaje se týkají 45 opatření, která zahrnují jak opatření týkající se plochy (jako jsou agroenvironmentální platby a vyrovnávací platby zemědělcům v oblastech s přírodním znevýhodněním), tak opatření nesouvisející s plochou (jako je modernizace zemědělských podniků a zajišťování základních služeb pro hospodářství a obyvatele venkova) (12 394 milionů EUR) (1).

| 4.4 | Řízení a kontrola výdajů na SZP se popisuje v kapitole 3 (viz body 3.6 a 3.7). V některých režimech podpory v rámci EZFRV (2) mají příjemci podpory z EU právní povinnost splnit požadavky „podmíněnosti“, jak jsou popsány v bodě 3.5. |
| --- | --- |

4.4

Řízení a kontrola výdajů na SZP se popisuje v kapitole 3 (viz body 3.6 a 3.7). V některých režimech podpory v rámci EZFRV (2) mají příjemci podpory z EU právní povinnost splnit požadavky „podmíněnosti“, jak jsou popsány v bodě 3.5.

| 4.4 | Viz odpovědi na bod 3.5. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr konstatoval, že výdaje na rozvoj venkova jsou zvlášť náchylné k chybám (3). Hlavním rizikem pro správnost představují často příliš složitá pravidla a podmínky způsobilosti. Kromě toho mají některé programy nízkou míru plnění (4), takže existuje riziko, že zejména ke konci programového období jsou vykazovány nezpůsobilé výdaje, aby se nemuselo rušit přidělení prostředků na závazky. |
| --- | --- |

4.5

Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr konstatoval, že výdaje na rozvoj venkova jsou zvlášť náchylné k chybám (3). Hlavním rizikem pro správnost představují často příliš složitá pravidla a podmínky způsobilosti. Kromě toho mají některé programy nízkou míru plnění (4), takže existuje riziko, že zejména ke konci programového období jsou vykazovány nezpůsobilé výdaje, aby se nemuselo rušit přidělení prostředků na závazky.

| 4.5 | Komise souhlasí s Účetním dvorem, že některé oblasti rozvoje venkova se v porovnání s prvním pilířem SZP potýkají s vyšším výskytem chyb. Na tuto relativně vyšší míru chyb u rozvoje venkova je však třeba nahlížet v kontextu cílů politiky v této oblasti, jichž lze dosáhnout pouze prostřednictvím komplexnějších pravidel a podmínek způsobilosti, na které Účetní dvůr upozorňuje. |
| --- | --- |

4.5

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele

| 4.6 | Politika Unie v oblasti životního prostředí má přispívat k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a života jejích občanů a k racionálnímu využívání přírodních zdrojů, a to rovněž na mezinárodní úrovni. Nejdůležitějším programem z hlediska financování (184 milionů EUR výdajů v roce 2011) je finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE) (5), z něhož se spolufinancují projekty v členských státech na podporu přírody a biologické rozmanitosti, politiky a správy v oblasti životního prostředí a informací a komunikace. |
| --- | --- |

4.6

Politika Unie v oblasti životního prostředí má přispívat k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a života jejích občanů a k racionálnímu využívání přírodních zdrojů, a to rovněž na mezinárodní úrovni. Nejdůležitějším programem z hlediska financování (184 milionů EUR výdajů v roce 2011) je finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE) (5), z něhož se spolufinancují projekty v členských státech na podporu přírody a biologické rozmanitosti, politiky a správy v oblasti životního prostředí a informací a komunikace.

| 4.7 | Společná rybářská politika, která je součásti oblasti politiky „námořní záležitosti a rybolov“, sleduje stejné celkové cíle jako společná zemědělská politika (viz bod 3.2). Hlavním nástrojem je Evropský rybářský fond (ERF) (6) (441 milionů EUR výdajů v roce 2011). |
| --- | --- |

4.7

Společná rybářská politika, která je součásti oblasti politiky „námořní záležitosti a rybolov“, sleduje stejné celkové cíle jako společná zemědělská politika (viz bod 3.2). Hlavním nástrojem je Evropský rybářský fond (ERF) (6) (441 milionů EUR výdajů v roce 2011).

| 4.8 | Pokud jde o oblast ochrany zdraví a spotřebitele, přispívá EU jak k ochraně lidského zdraví, zdraví zvířat a rostlin, tak k blahobytu spotřebitelů. Většina plateb je určena na programy eradikace nákaz zvířat (186 milionů EUR v roce 2011) a na evropské agentury (7) (171 milionů EUR v roce 2011). |
| --- | --- |

4.8

Pokud jde o oblast ochrany zdraví a spotřebitele, přispívá EU jak k ochraně lidského zdraví, zdraví zvířat a rostlin, tak k blahobytu spotřebitelů. Většina plateb je určena na programy eradikace nákaz zvířat (186 milionů EUR v roce 2011) a na evropské agentury (7) (171 milionů EUR v roce 2011).

Rozsah a koncepce auditu

| 4.9 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

4.9

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

4.9

| — | při auditu se zkoumal vzorek 178 průběžných a konečných plateb, obsahující 160 plateb na rozvoj venkova a 18 plateb na životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele, |
| --- | --- |

—

při auditu se zkoumal vzorek 178 průběžných a konečných plateb, obsahující 160 plateb na rozvoj venkova a 18 plateb na životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele,

| — | co se týče podmíněnosti, Účetní dvůr své testování zaměřil na povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) a na vybrané povinné požadavky na hospodaření (SMR) (8), pro něž bylo možno v době kontrolní návštěvy získat důkazní informace a dojít k určitému závěru, |
| --- | --- |

—

co se týče podmíněnosti, Účetní dvůr své testování zaměřil na povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) a na vybrané povinné požadavky na hospodaření (SMR) (8), pro něž bylo možno v době kontrolní návštěvy získat důkazní informace a dojít k určitému závěru,

| — | Viz odpověď na body 4.16 až 4.18. |
| --- | --- |

—

| — | míra chyb vypočtená Účetním dvorem nezahrnuje snížení a vyloučení (která uplatňují členské státy tehdy, když příjemci podpory EU nadhodnotí vykázanou plochu, počet zvířat nebo způsobilé výdaje (9)) (10), |
| --- | --- |

—

míra chyb vypočtená Účetním dvorem nezahrnuje snížení a vyloučení (která uplatňují členské státy tehdy, když příjemci podpory EU nadhodnotí vykázanou plochu, počet zvířat nebo způsobilé výdaje (9)) (10),

| — | posouzení systémů v oblasti rozvoje venkova se vztahovalo na jednu platební agenturu v každém ze šesti států, kterými byly Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko, Rakousko a Finsko. V oblasti námořních záležitostí a rybolovu testoval Účetní dvůr systém vnitřní kontroly GŘ MARE, |
| --- | --- |

—

posouzení systémů v oblasti rozvoje venkova se vztahovalo na jednu platební agenturu v každém ze šesti států, kterými byly Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko, Rakousko a Finsko. V oblasti námořních záležitostí a rybolovu testoval Účetní dvůr systém vnitřní kontroly GŘ MARE,

| — | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti GŘ AGRI (pro oblast rozvoje venkova), GŘ CLIMA, GŘ ENV, GŘ MARE a GŘ SANCO, |
| --- | --- |

—

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti GŘ AGRI (pro oblast rozvoje venkova), GŘ CLIMA, GŘ ENV, GŘ MARE a GŘ SANCO,

| — | aby Účetní dvůr mohl posoudit východisko pro rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů, přezkoumal rovněž auditní činnost GŘ AGRI v souvislosti se schvalováním účetní závěrky a dále osvědčení a zprávy certifikačních orgánů EZFRV týkající se 15 platebních agentur. |
| --- | --- |

—

aby Účetní dvůr mohl posoudit východisko pro rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů, přezkoumal rovněž auditní činnost GŘ AGRI v souvislosti se schvalováním účetní závěrky a dále osvědčení a zprávy certifikačních orgánů EZFRV týkající se 15 platebních agentur.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 4.10 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 4.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 57 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 7,7 % (11). |
| --- | --- |

4.10

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 4.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 57 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 7,7 % (11).

| 4.11 | Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, ze 160 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 93 (58 %), přičemž 61 (66 %) byly vyčíslitelné chyby. Pokud jde o životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele, z 18 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby osm (44 %), přičemž dvě (25 %) byly vyčíslitelné chyby. |
| --- | --- |

4.11

Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, ze 160 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 93 (58 %), přičemž 61 (66 %) byly vyčíslitelné chyby. Pokud jde o životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele, z 18 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby osm (44 %), přičemž dvě (25 %) byly vyčíslitelné chyby.

| 4.10 a 4.11 | Komise bere nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadu Účetního dvora na vědomí. Ačkoliv Komise hodnocení Účetního dvora v některých případech nesdílí, z odhadu neoprávněných plateb, který Komise vypracovala na základě kontrolních statistik poskytnutých členskými státy v roce 2011, také vyplývá zhoršení situace, i když jen v omezenějším rozsahu. Generální ředitel GŘ AGRI proto k výdajům na rozvoj venkova vznesl výhradu ve svém prohlášení o věrohodnosti za rok 2011.

  Tuto výhradu doplňuje řada nápravných opatření, která by měla Komise s členskými státy stanovit a jež mají tuto situaci řešit.


  Na tuto relativně vyšší míru chyb u rozvoje venkova v porovnání s prvním pilířem SZP je však třeba nahlížet v kontextu cílů politiky v této oblasti, jichž lze dosáhnout pouze prostřednictvím komplexnějších pravidel a podmínek způsobilosti, na které Účetní dvůr upozorňuje v bodě 4.5.


  Komise podotýká, že u poloviny vyčíslitelných chyb se jedná ve finančním vyjádření o poměrně malé chyby (méně než 5 %). |
| --- | --- |

4.10 a 4.11

Tuto výhradu doplňuje řada nápravných opatření, která by měla Komise s členskými státy stanovit a jež mají tuto situaci řešit.

Na tuto relativně vyšší míru chyb u rozvoje venkova v porovnání s prvním pilířem SZP je však třeba nahlížet v kontextu cílů politiky v této oblasti, jichž lze dosáhnout pouze prostřednictvím komplexnějších pravidel a podmínek způsobilosti, na které Účetní dvůr upozorňuje v bodě 4.5.

Komise podotýká, že u poloviny vyčíslitelných chyb se jedná ve finančním vyjádření o poměrně malé chyby (méně než 5 %).

Rozvoj venkova

| 4.12 | Při testování operací EZFRV provedl Účetní dvůr audit 26 různých opatření. 75 operací souviselo s opatřeními týkajícími se plochy a 85 s opatřeními nesouvisejícími s plochou. Větší část nejpravděpodobnější míry chyb uvedené v bodě 4.10 se týkala způsobilosti opatření nesouvisejících s plochou. Účetní dvůr rovněž zjistil vysoký výskyt chyb, když příjemci byly veřejné subjekty, jako jsou obce nebo samotná platební agentura: v 34 kontrolovaných operacích týkajících se veřejných příjemců bylo 17 chyb (50 %), které se týkaly takových skutečností jako vykazování nezpůsobilé DPH nebo nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

4.12

Při testování operací EZFRV provedl Účetní dvůr audit 26 různých opatření. 75 operací souviselo s opatřeními týkajícími se plochy a 85 s opatřeními nesouvisejícími s plochou. Větší část nejpravděpodobnější míry chyb uvedené v bodě 4.10 se týkala způsobilosti opatření nesouvisejících s plochou. Účetní dvůr rovněž zjistil vysoký výskyt chyb, když příjemci byly veřejné subjekty, jako jsou obce nebo samotná platební agentura: v 34 kontrolovaných operacích týkajících se veřejných příjemců bylo 17 chyb (50 %), které se týkaly takových skutečností jako vykazování nezpůsobilé DPH nebo nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

| 4.12 | Přestože se zjištění Účetního dvora neshodují vždy s kontrolními statistikami poskytnutými členskými státy, Komise je bere na vědomí a přihlédne k nim v případě potřeby při provádění akčního plánu pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vzorek 160 operací v oblasti rozvoje venkova obsahoval 43 plateb na agroenvironmentální režimy. Účetní dvůr zjistil, že v deseti případech (23 %) zemědělci nedodrželi agroenvironmentální závazky, které přijali. Taková chyba zjištěná Účetním dvorem je popsána v příkladu 4.1. U opatření „modernizace zemědělských podniků“ kontroloval Účetní dvůr 21 plateb, v nichž našel osm případů (38 %) nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

4.13

Vzorek 160 operací v oblasti rozvoje venkova obsahoval 43 plateb na agroenvironmentální režimy. Účetní dvůr zjistil, že v deseti případech (23 %) zemědělci nedodrželi agroenvironmentální závazky, které přijali. Taková chyba zjištěná Účetním dvorem je popsána v příkladu 4.1. U opatření „modernizace zemědělských podniků“ kontroloval Účetní dvůr 21 plateb, v nichž našel osm případů (38 %) nezpůsobilých výdajů.

4.13

Příklad 4.1 –   Nedodržování agroenvironmentálních závazků (příklad chyby ve způsobilosti)

Příjemce požádal o podporu v rámci dvou agroenvironmentálních režimů. V případě prvního režimu se zavázal, že na 14 pozemcích nebude v jednometrovém nárazníkovém pásu pěstovat plodiny a nebude tuto plochu obdělávat, orat, hnojit ani postřikovat. Při auditu se zjistilo, že tento požadavek nebyl na žádném ze 14 pozemků dodržován. U druhého režimu se zemědělec zavázal provádět příslušné techniky obhospodařování sadů a dodržovat správnou zemědělskou praxi, včetně prořezávání a prosvětlování ovocných stromů. Při auditu bylo zjištěno, že stromy nebyly prořezávány a že na částech pozemků, kde stromy rostly, se nacházel odpad. Podle platných vnitrostátních předpisů mělo toto závažné porušení požadavků u obou režimů vést ke snížení platby o 100 %.

Příklad 4.1
   –   
  Nedodržování agroenvironmentálních závazků (příklad chyby ve způsobilosti)

Komise se domnívá, že zjištění Účetního dvora se týká nesystematického případu nedodržení závazku přijatého v rámci agroenvironmentálního opatření.

Komise vyzve příslušný certifikační orgán, aby dohlédl na navrácení neoprávněně vyplacené částky.

| 4.14 | Ve 31 z kontrolovaných operací byl příjemce povinen dodržovat pravidla pro zadávání zakázek. Účetní dvůr zjistil, že ve 12 případech (39 %) nebylo jedno nebo více těchto pravidel dodrženo (viz příklad 4.2). |
| --- | --- |

4.14

Ve 31 z kontrolovaných operací byl příjemce povinen dodržovat pravidla pro zadávání zakázek. Účetní dvůr zjistil, že ve 12 případech (39 %) nebylo jedno nebo více těchto pravidel dodrženo (viz příklad 4.2).

| 4.14 | Komise poznamenává, že některé připomínky Účetního dvora se týkají vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek a že některé členské státy vykládají tato pravidla jinak než Účetní dvůr. |
| --- | --- |

4.14

Příklad 4.2 –   Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (příklad chyby ve způsobilosti)

Příjemcem podpory EU ve výši 5,1 milionu EUR byla samotná platební agentura. Částka byla vyplacena na opatření „technická pomoc“ a týkala se části větší operace spočívající v servisu a údržbě IT systému platební agentury. Účetní dvůr zjistil, že dvě zakázky na tuto větší operaci o hodnotě kolem 58 milionů EUR byly uděleny jedné společnosti ve vyjednávacím řízení bez oznámení. Platební agentura nepředložila potřebnou analýzu nebo požadované zdůvodnění pro udělení těchto zakázek v tomto typu řízení místo v otevřeném nebo omezeném řízení.

Příklad 4.2
   –   
  Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek (příklad chyby ve způsobilosti)

Komise poznamenává, že pokud by pro toto řízení bylo vypracováno náležité zdůvodnění, z právního hlediska by příjemce v zásadě mohl udělit zakázky ve vyjednávacím řízení. V takovém případě by Komise v zájmu dodržení zásady proporcionality pravděpodobně nevyňala veškeré výdaje z financování EU v rámci postupu schvalování souladu.

| 4.15 | Účetní dvůr ve více než třetině případů zjistil, že chyba nalezená v rámci testování operací byla systematická, tj. postihovala více plateb než jen platbu kontrolovanou (viz příklad 4.3). |
| --- | --- |

4.15

Účetní dvůr ve více než třetině případů zjistil, že chyba nalezená v rámci testování operací byla systematická, tj. postihovala více plateb než jen platbu kontrolovanou (viz příklad 4.3).

4.15

Příklad 4.3 –   Vykázání nezpůsobilé DPH (příklad systematické chyby ve způsobilosti)

Jedna kontrolovaná platba se týkala služeb poskytnutých veřejnému subjektu v rámci vzdělávacího a informačního programu. Veřejný subjekt vykázal celou částku platby včetně nezpůsobilé DPH, která byla v plné výši vyplacena a naúčtována k tíži rozpočtu EU. Tato systematická chyba postihovala veškeré výdaje na příslušné opatření rozvoje venkova v členském státě a její celková výše činila 0,8 milionu EUR.

Příklad 4.3
   –   
  Vykázání nezpůsobilé DPH (příklad systematické chyby ve způsobilosti)

V rámci schvalování finančních výkazů budou útvary Komise sledovat následná opatření, jež vnitrostátní orgány přijmou na základě zjištění Účetního dvora s cílem získat zpět veškeré neoprávněně platby.

Podmíněnost

| 4.16 | Jak je uvedeno v kapitole 3 (viz bod 3.9), chyby v podmíněnosti jsou do výpočtu míry chyb prováděného Účetním dvorem zahrnuty poprvé. |
| --- | --- |

4.16

Jak je uvedeno v kapitole 3 (viz bod 3.9), chyby v podmíněnosti jsou do výpočtu míry chyb prováděného Účetním dvorem zahrnuty poprvé.

| 4.17 | Při práci pro účely prohlášení o věrohodnosti (DAS) za rok 2011 Účetní dvůr na základě svého šetření (viz bod 4.9, druhá odrážka) zjistil jedno nebo více porušení podmíněnosti v 26 (12) ze 73 plateb, na něž se podmíněnost vztahuje (36 %). U každého porušení vyčíslil Účetní dvůr chybu za použití příslušného vnitrostátního systému pro snižování plateb. Ve všech případech bylo snížení mezi 0 % a 5 %. Nalezené chyby představují asi 0,2 procentního bodu celkové míry chyb uvedené v bodě 4.10. |
| --- | --- |

4.17

Při práci pro účely prohlášení o věrohodnosti (DAS) za rok 2011 Účetní dvůr na základě svého šetření (viz bod 4.9, druhá odrážka) zjistil jedno nebo více porušení podmíněnosti v 26 (12) ze 73 plateb, na něž se podmíněnost vztahuje (36 %). U každého porušení vyčíslil Účetní dvůr chybu za použití příslušného vnitrostátního systému pro snižování plateb. Ve všech případech bylo snížení mezi 0 % a 5 %. Nalezené chyby představují asi 0,2 procentního bodu celkové míry chyb uvedené v bodě 4.10.

| 4.18 | Účetní dvůr zejména konstatoval významné problémy v dodržování požadavků na podmíněnost, pokud jde o identifikaci a evidenci zvířat. Ze 46 zemědělských podniků ve vzorku bylo nedodržování požadavků zjištěno v 16 případech (35 %). |
| --- | --- |

4.18

Účetní dvůr zejména konstatoval významné problémy v dodržování požadavků na podmíněnost, pokud jde o identifikaci a evidenci zvířat. Ze 46 zemědělských podniků ve vzorku bylo nedodržování požadavků zjištěno v 16 případech (35 %).

| 4.16 až 4.18 | Většinu požadavků na podmíněnost, tj. povinných požadavků na hospodaření, musí dodržovat všichni občané EU bez ohledu na to, zda jde o zemědělce čerpajícího podporu EU v rámci SZP. Dodržení podmíněnosti nepředstavuje kritérium způsobilosti, a proto se kontroly těchto požadavků nevztahují na legalitu a správnost uskutečněných operací. Zemědělci, kteří požadavky nedodrží, mají na své platby nárok, ale jsou postihováni na základě závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného porušení a také podle nedbalosti nebo záměrného porušení ze strany dotyčného zemědělce. Dokládá to i fakt, že platby lze provést i před dokončením kontrol podmíněnosti a že sankce se neuplatňují na platby týkající se kalendářního roku, ve kterém zemědělec nedodržel požadavky, nýbrž na platby týkající se kalendářního roku, kdy vnitrostátní orgány dané nedodržení zjistily. Při výpočtu míry chyb pro své vlastní prohlášení o věrohodnosti Komise z těchto důvodů k porušení povinností podmíněnosti nepřihlíží. |
| --- | --- |

4.16 až 4.18

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov, ochrana zdraví a spotřebitele

| 4.19 | Chyba zjištěná v oblastech politiky „životní prostředí a oblast klimatu“, „námořní záležitosti a rybolov“ a „ochrana zdraví a spotřebitele“ je uvedena v příkladu 4.4. |
| --- | --- |

4.19

Chyba zjištěná v oblastech politiky „životní prostředí a oblast klimatu“, „námořní záležitosti a rybolov“ a „ochrana zdraví a spotřebitele“ je uvedena v příkladu 4.4.

4.19

Příklad 4.4 –   Výdaje vykázány po uplynutí období způsobilosti

Vnitrostátní orgány členských států jsou povinny předložit Komisi do 30. dubna výkazy nákladů týkající se programů eradikace nákaz zvířat za předchozí kalendářní rok. Výkaz jednoho členského státu za rok 2010 ve výši 12,4 milionu EUR obsahoval výdaje 0,3 milionu EUR zaplacené po 30. dubnu 2011.

Příklad 4.4
   –   
  Výdaje vykázány po uplynutí období způsobilosti

Komise rozhodla o vyplacení první tranše před stanovením konečného finančního příspěvku, jelikož výkaz nákladů členského státu nebylo možné z důvodu probíhající kontroly na místě schválit (K(2011)9743, články 1 a 2). S ověřením, zda byly vykázané náklady proplaceny po 30. dubnu, se počítá ve standardním kontrolním seznamu pro kontroly na místě.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Rozvoj venkova

Systémy členských států související se správností operací

| 4.20 | Výsledky prověrky řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 4.2
  . Pokud jde o šest systémů dohledu a kontroly v oblasti rozvoje venkova, které Účetní dvůr kontroloval, Účetní dvůr zjistil, že jeden ze zavedených kontrolních systémů byl z hlediska zajišťování správnosti plateb neúčelný (Dánsko), čtyři byly částečně účelné (Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko) a jeden byl účelný (Rakousko). |
| --- | --- |

4.20

Výsledky prověrky řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 4.2
  . Pokud jde o šest systémů dohledu a kontroly v oblasti rozvoje venkova, které Účetní dvůr kontroloval, Účetní dvůr zjistil, že jeden ze zavedených kontrolních systémů byl z hlediska zajišťování správnosti plateb neúčelný (Dánsko), čtyři byly částečně účelné (Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko) a jeden byl účelný (Rakousko).

| 4.20 | Komise bere na vědomí, že uvedené výsledky jsou podobné výsledkům z minulého roku. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | U opatření rozvoje venkova týkajících se plochy, jako jsou agroenvironmentální opatření, se ověřování některých základních prvků, jako například způsobilé plochy, provádí pomocí integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS), který se popisuje v kapitole 3 (bod 3.16). Pro jiné požadavky na způsobilost platí zvlášť koncipované kontroly (13). Jak je uvedeno v kapitole 3 (body 3.14–3.17), Účetní dvůr zjistil, že za rok 2011 jsou systémy IACS ve všech zkoumaných platebních agenturách částečně účelné. |
| --- | --- |

4.21

U opatření rozvoje venkova týkajících se plochy, jako jsou agroenvironmentální opatření, se ověřování některých základních prvků, jako například způsobilé plochy, provádí pomocí integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS), který se popisuje v kapitole 3 (bod 3.16). Pro jiné požadavky na způsobilost platí zvlášť koncipované kontroly (13). Jak je uvedeno v kapitole 3 (body 3.14–3.17), Účetní dvůr zjistil, že za rok 2011 jsou systémy IACS ve všech zkoumaných platebních agenturách částečně účelné.

| 4.21 | Komise se domnívá, že systém IACS je obecně účelným kontrolním systémem pro omezení rizika chyb nebo neoprávněných výdajů.

  Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 3.14 a 3.15. |
| --- | --- |

4.21

Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 3.14 a 3.15.

| 4.22 | Audit Účetního dvora zahrnoval dodržování ustanovení příslušných právních předpisů a posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Byly prověřovány zejména tyto prvky: |
| --- | --- |

4.22

Audit Účetního dvora zahrnoval dodržování ustanovení příslušných právních předpisů a posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Byly prověřovány zejména tyto prvky:

| 4.22 | Viz společná odpověď na body 4.16 až 4.18. |
| --- | --- |

4.22

| a) | Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb. |
| --- | --- |

a)

Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb.

| b) | Kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě. |
| --- | --- |

b)

Kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě.

| c) | Systémy zajišťující dodržování a kontrolu podmíněnosti. |
| --- | --- |

c)

Systémy zajišťující dodržování a kontrolu podmíněnosti.

Administrativní a kontrolní postupy zajišťující správnost plateb

| 4.23 | Administrativní kontroly prováděné platebními agenturami by se měly týkat správnosti údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků na způsobilost pro poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

4.23

Administrativní kontroly prováděné platebními agenturami by se měly týkat správnosti údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků na způsobilost pro poskytnutí podpory.

| 4.24 | Účetní dvůr odhalil nedostatky v provádění administrativních kontrol v souvislosti s podmínkami způsobilosti a závazky v pěti ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Itálie (Lombardie), Maďarsko, Rakousko a Finsko). To dokládá příklad 4.5. V jednom členském státě (Dánsko) zkoumal Účetní dvůr vzorek pěti náhodně vybraných projektů v rámci opatření nesouvisejících s plochou. Při auditu byly zjištěny nezpůsobilé výdaje ve čtyřech projektech, které platební agentura neodhalila. |
| --- | --- |

4.24

Účetní dvůr odhalil nedostatky v provádění administrativních kontrol v souvislosti s podmínkami způsobilosti a závazky v pěti ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Itálie (Lombardie), Maďarsko, Rakousko a Finsko). To dokládá příklad 4.5. V jednom členském státě (Dánsko) zkoumal Účetní dvůr vzorek pěti náhodně vybraných projektů v rámci opatření nesouvisejících s plochou. Při auditu byly zjištěny nezpůsobilé výdaje ve čtyřech projektech, které platební agentura neodhalila.

| 4.25 | Dále Účetní dvůr zjistil, že tři ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Itálie (Lombardie) a Finsko) neuplatňovaly snížení správně tak, je jsou vymezena v předpisech. |
| --- | --- |

4.25

Dále Účetní dvůr zjistil, že tři ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Itálie (Lombardie) a Finsko) neuplatňovaly snížení správně tak, je jsou vymezena v předpisech.

| 4.25 | Kdykoliv Komise v rámci svých auditů zjistí nedostatky v administrativních kontrolách, zkoumá je prostřednictvím postupu schvalování souladu v zájmu ochrany finančních zájmů EU. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Jedna z klíčových administrativních kontrol (14) u opatření na zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského sektoru, jako je například modernizace zemědělských podniků a rozvoj a zlepšování infrastruktury na venkově, slouží k posouzení přiměřenosti předložených nákladů. Členské státy jsou proto povinny zavést vhodné systémy na vyhodnocování částek nárokovaných příjemci. Účetní dvůr zjistil, že u čtyř ze šesti kontrolovaných vnitrostátních orgánů (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie) a Maďarsko) nebyl tento požadavek právních předpisů účinně proveden. Tento stav potvrzuje vzorek operací, v němž byly chyby zjištěny u 21 za 70 šetřených operací (30 %). Podobné zjištění u jiných platebních agentur již bylo zveřejněno vloni (viz bod 3.35 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010). |
| --- | --- |

4.26

Jedna z klíčových administrativních kontrol (14) u opatření na zvýšení konkurenceschopnosti zemědělského sektoru, jako je například modernizace zemědělských podniků a rozvoj a zlepšování infrastruktury na venkově, slouží k posouzení přiměřenosti předložených nákladů. Členské státy jsou proto povinny zavést vhodné systémy na vyhodnocování částek nárokovaných příjemci. Účetní dvůr zjistil, že u čtyř ze šesti kontrolovaných vnitrostátních orgánů (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie) a Maďarsko) nebyl tento požadavek právních předpisů účinně proveden. Tento stav potvrzuje vzorek operací, v němž byly chyby zjištěny u 21 za 70 šetřených operací (30 %). Podobné zjištění u jiných platebních agentur již bylo zveřejněno vloni (viz bod 3.35 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010).

| 4.26 | Komise souhlasí s názorem, že administrativní kontroly přiměřenosti nákladů jsou zásadní pro zajištění účelnosti celého kontrolního systému. Tyto základní kontroly jsou systematicky zkoumány v průběhu auditorských misí Komise. Komise však upozorňuje na to, že v případě Itálie se zjištění Účetního dvora týkají částek (režijních nákladů), jež jsou obvykle vypláceny jako paušální platby v maximální výši 10 % či jako pevně stanovené platby nebo se jedná o částky, na které nemá příjemce vliv (daně, náklady na certifikaci kvality systémů apod.). |
| --- | --- |

4.26

Kontrolní systémy založené na fyzických kontrolách na místě

| 4.27 | Členské státy musí každoročně provádět kontroly na místě, které se v závislosti na režimu podpory týkají nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů (15). Audit Účetního dvora se zaměřil na vhodnost postupů pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu a vykazování kontrol a na přiměřenost provedených oprav. |
| --- | --- |

4.27

Členské státy musí každoročně provádět kontroly na místě, které se v závislosti na režimu podpory týkají nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů (15). Audit Účetního dvora se zaměřil na vhodnost postupů pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu a vykazování kontrol a na přiměřenost provedených oprav.

| 4.27 až 4.29 | Záležitosti, o kterých se Účetní dvůr zmiňuje, jsou systematicky zkoumány v průběhu auditorských misí Komise. V případě zjištění nedostatků jsou členským státům v rámci schvalování účetních závěrek uloženy finanční opravy a adresována doporučení ke zlepšení kontrolních systémů. |
| --- | --- |

4.27 až 4.29

| 4.28 | Účetní dvůr zjistil v pěti ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko), že předmětem prováděných kontrol nebyly veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat, jak to vyžadují předpisy. |
| --- | --- |

4.28

Účetní dvůr zjistil v pěti ze šesti kontrolovaných členských států (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko), že předmětem prováděných kontrol nebyly veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat, jak to vyžadují předpisy.

| 4.29 | V každém z navštívených členských států uskutečnil Účetní dvůr čtyři náhodně vybrané kontroly formou opakovaného provedení. Účetní dvůr přitom opakovaně provedl všechny kontroly původně realizované platební agenturou, včetně všech administrativních kontrol a kontrol na místě. Když Účetní dvůr opakovaně prováděl kontroly na místě realizované předtím platebními agenturami, dospěl ke zjištění, že tyto kontroly nebyly vždy řádně provedeny. To dokládá příklad 4.5. |
| --- | --- |

4.29

V každém z navštívených členských států uskutečnil Účetní dvůr čtyři náhodně vybrané kontroly formou opakovaného provedení. Účetní dvůr přitom opakovaně provedl všechny kontroly původně realizované platební agenturou, včetně všech administrativních kontrol a kontrol na místě. Když Účetní dvůr opakovaně prováděl kontroly na místě realizované předtím platebními agenturami, dospěl ke zjištění, že tyto kontroly nebyly vždy řádně provedeny. To dokládá příklad 4.5.

Příklad 4.5 –   Nedostatečná kvalita administrativních kontrol a kontrol na místě prováděných členskými státy

V rámci opakovaných provedení kontrol v Itálii (Lombardie) prověřoval Účetní dvůr projekt výstavby dvoupatrové budovy v zemědělském podniku, která zahrnovala laboratoř pro zpracování ovoce a dalších zemědělských produktů, skladovací prostor a terasu pro sušení ovoce.

Platební agentura schválila po administrativních kontrolách i kontrolách na místě plnou částku v žádosti o konečnou platbu ve výši 221 205 EUR.

Účetní dvůr ovšem zjistil, že budova má převážně znaky soukromého obydlí, a nikoli zemědělské budovy. Související náklady byly tudíž nezpůsobilé. Skutečnost, že vnitrostátní orgány vykázané výdaje v plné výši schválily, ukazuje na významný (materiální) systémový nedostatek v administrativních kontrolách a kontrolách na místě.

Příklad 4.5
   –   
  Nedostatečná kvalita administrativních kontrol a kontrol na místě prováděných členskými státy

Komise bude tento případ dále sledovat s italskými orgány v rámci postupu schvalování souladu.

Systémy zajišťující dodržování podmíněnosti a její kontrolu

| 4.30 | Účetní dvůr při prověřování koncepce a provádění systémů pro podmíněnost odhalil řadu významných nedostatků, které mají platnost i pro kapitolu 3. Žádný ze šesti kontrolovaných členských států nezřídil ani neprováděl kontroly úplného souboru platných požadavků stanovených v předpisech. |
| --- | --- |

4.30

Účetní dvůr při prověřování koncepce a provádění systémů pro podmíněnost odhalil řadu významných nedostatků, které mají platnost i pro kapitolu 3. Žádný ze šesti kontrolovaných členských států nezřídil ani neprováděl kontroly úplného souboru platných požadavků stanovených v předpisech.

| 4.30 | Komise provedla audity podmíněnosti v šesti členských státech, jež byly předmětem kontroly Účetního dvora (byť nikoliv v týchž regionech Španělska a Itálie), a rovněž zaznamenala závažné nedostatky, pokud jde o vymezení a kontrolu norem pro dobrý zemědělský a environmentální stav a povinných požadavků na hospodaření. Kdykoli bylo v těchto členských státech zjištěno zjevné riziko pro fondy, Komise v rámci několika těchto šetření uložila finanční opravu (Dánsko, Maďarsko, Rakousko a jiné regiony Itálie a Španělska) nebo v souvislosti s šetřeními týkajícími se těchto šesti členských států stále probíhá postup schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Kromě toho vykazovalo nedostatky i plánování a načasování kontrol v pěti ze šesti kontrolovaných zemí (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko). V jednom členském státě (Itálie (Lombardie)) se například všechny kontroly tří povinných požadavků na hospodaření (16) prováděly od října do prosince. Požadavky, které musí být dodržovány mimo tyto měsíce, jako je zákaz rozhazování hnojiv a dalších látek obsahujících dusičnany na pole v oblastech ohrožených nitráty do 28. února, tak nebyly fakticky zkontrolovány. |
| --- | --- |

4.31

Kromě toho vykazovalo nedostatky i plánování a načasování kontrol v pěti ze šesti kontrolovaných zemí (Dánsko, Španělsko (Galicie), Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko). V jednom členském státě (Itálie (Lombardie)) se například všechny kontroly tří povinných požadavků na hospodaření (16) prováděly od října do prosince. Požadavky, které musí být dodržovány mimo tyto měsíce, jako je zákaz rozhazování hnojiv a dalších látek obsahujících dusičnany na pole v oblastech ohrožených nitráty do 28. února, tak nebyly fakticky zkontrolovány.

| 4.31 | V rámci auditů podmíněnosti Komise systematicky ověřuje splnění požadavků ohledně plánování a načasování kontrol na místě (zda členské státy během daného roku dosáhly odpovídající úrovně kontrol, zda jsou kontroly převedeny do dalšího rozpočtového roku, dodržení oznamovacích lhůt, atd.). Komise tyto nedostatky v Maďarsku, Itálii a jiných členských státech rovněž zaznamenala a řeší je v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Účetní dvůr rovněž zjistil, že ve třech kontrolovaných členských státech (Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko) při provádění kontrol nevedlo nedodržování předpisů vždy k požadovaným snížením. V jednom členském státu (Itálie (Lombardie)) nebyla u šesti povinných požadavků na hospodaření týkajících se zvířat na základě kritérií vymezených v předpisech (rozsah, závažnost a trvalý charakter porušení) stanovena žádná snížení. V tomto členském státě se místo toho vyhodnocovalo, zda je chyba opravitelná a zda byla u kontrolovaného příjemce zjištěna poprvé. Většina případů porušení předpisů tak byla hodnocena jako méně závažná a neuplatňovalo se na ně žádné snížení. |
| --- | --- |

4.32

Účetní dvůr rovněž zjistil, že ve třech kontrolovaných členských státech (Itálie (Lombardie), Maďarsko a Finsko) při provádění kontrol nevedlo nedodržování předpisů vždy k požadovaným snížením. V jednom členském státu (Itálie (Lombardie)) nebyla u šesti povinných požadavků na hospodaření týkajících se zvířat na základě kritérií vymezených v předpisech (rozsah, závažnost a trvalý charakter porušení) stanovena žádná snížení. V tomto členském státě se místo toho vyhodnocovalo, zda je chyba opravitelná a zda byla u kontrolovaného příjemce zjištěna poprvé. Většina případů porušení předpisů tak byla hodnocena jako méně závažná a neuplatňovalo se na ně žádné snížení.

| 4.32 | Systémům, které členské státy zavedly pro kontrolu dodržování podmíněnosti, resp. postihy za její nedodržení, věnuje Komise zvláštní pozornost (shovívavost systému, jeho adekvátní využívání, opatření v návaznosti na méně závažná porušení předpisů, porušení předpisů, jež nevedou ke snížení platby kvůli nesprávnému použití tolerancí, atd.). Komise v členských státech, jež Účetní dvůr jmenuje, rovněž zaznamenala uvedené nedostatky a prověřuje související riziko pro fondy v rámci postupu schvalování souladu.

  Komise také v Itálii zaznamenala konkrétní závažné nedostatky, pokud jde o kontroly podmíněnosti u povinných požadavků na hospodaření týkajících se zvířat, a věc řeší v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

4.32

Komise také v Itálii zaznamenala konkrétní závažné nedostatky, pokud jde o kontroly podmíněnosti u povinných požadavků na hospodaření týkajících se zvířat, a věc řeší v rámci postupu schvalování souladu.

Systém Komise pro schvalování účetní závěrky a prohlášení vedoucích pracovníků k auditu

Postup Komise při schvalování účetní závěrky

| 4.33 | Řízení většiny výdajů na zemědělství je sdílené mezi členskými státy a Komisí. Podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu (u EZFRV čtvrtletně a u EZZF měsíčně) od Komise. Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazvaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze sestávají z každoročního rozhodnutí o schválení finančních výkazů a z víceletých rozhodnutí o souladu přijímaných Komisí (17). |
| --- | --- |

4.33

Řízení většiny výdajů na zemědělství je sdílené mezi členskými státy a Komisí. Podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu (u EZFRV čtvrtletně a u EZZF měsíčně) od Komise. Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazvaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze sestávají z každoročního rozhodnutí o schválení finančních výkazů a z víceletých rozhodnutí o souladu přijímaných Komisí (17).

| 4.34 | Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách a také ve zvláštní zprávě č. 7/2010 o auditu postupu schvalování účetní závěrky (18) kritizoval skutečnost, že finanční opravy jsou účtovány členským státům, a nikoli konečným příjemcům a že při opravách souvisejících se souladem se výrazně využívá paušálních oprav, které se nevztahují přímo ke skutečným částkám nesprávných plateb. Systém schvalování souladu se v roce 2011 nezměnil. |
| --- | --- |

4.34

Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách a také ve zvláštní zprávě č. 7/2010 o auditu postupu schvalování účetní závěrky (18) kritizoval skutečnost, že finanční opravy jsou účtovány členským státům, a nikoli konečným příjemcům a že při opravách souvisejících se souladem se výrazně využívá paušálních oprav, které se nevztahují přímo ke skutečným částkám nesprávných plateb. Systém schvalování souladu se v roce 2011 nezměnil.

| 4.34 | To, co Účetní dvůr kritizuje na systému schvalování souladu, je tomuto systému vlastní. Schvalování souladu má z financování z prostředků EU vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s předpisy EU. Naproti tomu nejde o mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což patří podle zásady sdíleného řízení do výlučné pravomoci členských států.

  Pokud jsou v důsledku schvalování souladu zjištěny částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že se od příjemců nemusí získat zpět neoprávněně vyplacené částky, protože se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž jsou důležité pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získávání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.


  Soudní dvůr uznal, že používání paušálních částek vyhovuje právním předpisům, které upravují činnosti týkající se ověřování souladu, a toto používání bylo za určitých okolností potvrzeno Evropským parlamentem v jeho usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (22).


  Komise také oznámila členským státům (23), že pokud jejich certifikační orgány znovu plně provedou reprezentativní vzorek transakcí, které dotyčná platební agentura zkontrolovala na místě, a na tomto základě potvrdí spolehlivost kontrolních statistik členského státu, pak Komise bude akceptovat, že výsledné míry chyb představují nejvyšší možné riziko a že případné finanční opravy v daném roce nepřesáhnou tuto úroveň. |
| --- | --- |

4.34

Pokud jsou v důsledku schvalování souladu zjištěny částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že se od příjemců nemusí získat zpět neoprávněně vyplacené částky, protože se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž jsou důležité pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získávání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.

Soudní dvůr uznal, že používání paušálních částek vyhovuje právním předpisům, které upravují činnosti týkající se ověřování souladu, a toto používání bylo za určitých okolností potvrzeno Evropským parlamentem v jeho usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (22).

Komise také oznámila členským státům (23), že pokud jejich certifikační orgány znovu plně provedou reprezentativní vzorek transakcí, které dotyčná platební agentura zkontrolovala na místě, a na tomto základě potvrdí spolehlivost kontrolních statistik členského státu, pak Komise bude akceptovat, že výsledné míry chyb představují nejvyšší možné riziko a že případné finanční opravy v daném roce nepřesáhnou tuto úroveň.

| 4.35 | První fáze postupu schvalování účetní závěrky vychází z auditů provedených nezávislými certifikačními orgány v členských státech. Ty předkládají Komisi certifikační zprávu o účetní závěrce a systému vnitřní kontroly platební agentury a stanovisko k prohlášení ředitele platební agentury o věrohodnosti. |
| --- | --- |

4.35

První fáze postupu schvalování účetní závěrky vychází z auditů provedených nezávislými certifikačními orgány v členských státech. Ty předkládají Komisi certifikační zprávu o účetní závěrce a systému vnitřní kontroly platební agentury a stanovisko k prohlášení ředitele platební agentury o věrohodnosti.

| 4.36 | Přezkoumání vzorku 32 takových auditů týkajících se EZZF a EZFRV, které Účetní dvůr provedl, ukázalo, že se certifikační orgány obvykle věrně drží vzoru zprávy, který stanovilo GŘ AGRI. Certifikační orgány se při auditech musí řídit mezinárodními auditorskými standardy, což znamená, že také využívají jiné zdroje, jako jsou předchozí audity (19). Účetní dvůr však zjistil, že certifikační orgány zřídkakdy přihlížejí k připomínkám z předchozích auditů Komise či Účetního dvora, jako například to, že by měly informovat, zda platební agentura provedla k řešení předložených připomínek dostatečná nápravná opatření. |
| --- | --- |

4.36

Přezkoumání vzorku 32 takových auditů týkajících se EZZF a EZFRV, které Účetní dvůr provedl, ukázalo, že se certifikační orgány obvykle věrně drží vzoru zprávy, který stanovilo GŘ AGRI. Certifikační orgány se při auditech musí řídit mezinárodními auditorskými standardy, což znamená, že také využívají jiné zdroje, jako jsou předchozí audity (19). Účetní dvůr však zjistil, že certifikační orgány zřídkakdy přihlížejí k připomínkám z předchozích auditů Komise či Účetního dvora, jako například to, že by měly informovat, zda platební agentura provedla k řešení předložených připomínek dostatečná nápravná opatření.

| 4.36 | V pokynech GŘ AGRI je uvedeno, že mezinárodní auditorský standard (ISA) č. 315 „Identifikace a vyhodnocení rizik významné nesrovnalosti na základě znalosti účetní jednotky a jejího prostředí“ vyžaduje, aby certifikační orgány posuzovaly koncepci a provedení kontrol a dohlížely na schopnost organizace identifikovat rizika a vyhodnocovat jejich případný dopad pro účetní závěrku.

  Proto se Komise domnívá, že zjištění auditorů EU – ať už z Účetního dvora či útvarů Komise pro audit – mohou být pro certifikační orgány velmi cenným zdrojem informací, jež jim pomohou poznat a zhodnotit systémy vnitřní kontroly platebních agentur. Certifikační orgány byly vyzvány, aby tato zjištění vzaly v potaz na schůzce jejich odborné skupiny. |
| --- | --- |

4.36

Proto se Komise domnívá, že zjištění auditorů EU – ať už z Účetního dvora či útvarů Komise pro audit – mohou být pro certifikační orgány velmi cenným zdrojem informací, jež jim pomohou poznat a zhodnotit systémy vnitřní kontroly platebních agentur. Certifikační orgány byly vyzvány, aby tato zjištění vzaly v potaz na schůzce jejich odborné skupiny.

| 4.37 | Účetní dvůr přezkoumal auditní práci GŘ AGRI týkající se zpráv certifikačních orgánů a shledal, že byla založena na podrobných kontrolních seznamech, které postihovaly nejdůležitější otázky. GŘ AGRI nicméně nekontroluje, zda se ve zprávách certifikačních orgánů dále sledují již dříve zjištěné připomínky, a to i v případech, kdy byly učiněny v rámci postupu Komise pro schvalování souladu. V pokynech Komise se v současné době nestanoví, že certifikační orgány by měly do své auditní strategie začlenit informace z jiných zdrojů, jako jsou předchozí audity Komise nebo Účetního dvora, a o těchto informacích podávat zprávy. Certifikační orgány tudíž nemusí posuzovat ani riziko plynoucí z již dříve zjištěných připomínek, ani jejich finanční důsledky, ani zda platební agentury tato zjištění napravily. |
| --- | --- |

4.37

Účetní dvůr přezkoumal auditní práci GŘ AGRI týkající se zpráv certifikačních orgánů a shledal, že byla založena na podrobných kontrolních seznamech, které postihovaly nejdůležitější otázky. GŘ AGRI nicméně nekontroluje, zda se ve zprávách certifikačních orgánů dále sledují již dříve zjištěné připomínky, a to i v případech, kdy byly učiněny v rámci postupu Komise pro schvalování souladu. V pokynech Komise se v současné době nestanoví, že certifikační orgány by měly do své auditní strategie začlenit informace z jiných zdrojů, jako jsou předchozí audity Komise nebo Účetního dvora, a o těchto informacích podávat zprávy. Certifikační orgány tudíž nemusí posuzovat ani riziko plynoucí z již dříve zjištěných připomínek, ani jejich finanční důsledky, ani zda platební agentury tato zjištění napravily.

| 4.37 | Certifikační orgány musí podávat zprávy o následných opatřeních, jež na základě jejich vlastních zjištění přijmou platební agentury, ať již jde o finanční chyby nebo doporučení k odstranění systémových nedostatků. Komise při přezkumu zpráv certifikačních orgánů systematicky dbá na to, aby certifikační orgány odpovídajícím způsobem zohledňovaly opatření následující po jejich zjištěních z předchozích let.

  Zjištění jiných auditorů mohou být dle Komise užitečným zdrojem informací, jež by měly certifikační orgány zohledňovat při plánování své auditní strategie (viz výše odpověď na bod 4.36).


  Není však v kompetenci certifikačních orgánů systematicky podávat podrobné zprávy o následných opatřeních v návaznosti na zjištění Komise, Účetního dvora či jiného externího auditora. |
| --- | --- |

4.37

Zjištění jiných auditorů mohou být dle Komise užitečným zdrojem informací, jež by měly certifikační orgány zohledňovat při plánování své auditní strategie (viz výše odpověď na bod 4.36).

Není však v kompetenci certifikačních orgánů systematicky podávat podrobné zprávy o následných opatřeních v návaznosti na zjištění Komise, Účetního dvora či jiného externího auditora.

| 4.38 | Účetní dvůr rovněž přezkoumal práci, kterou provedl certifikační orgán ve vztahu k EZFRV v členském státu (Dánsko), kde v systémech dohledu a kontroly odhalil nejzávažnější nedostatky. Účetní dvůr zjistil, že tento certifikační orgán: |
| --- | --- |

4.38

Účetní dvůr rovněž přezkoumal práci, kterou provedl certifikační orgán ve vztahu k EZFRV v členském státu (Dánsko), kde v systémech dohledu a kontroly odhalil nejzávažnější nedostatky. Účetní dvůr zjistil, že tento certifikační orgán:

4.38

| a) | nebyl zcela nezávislý, jak to vyžadují předpisy, neboť firma, která prováděla certifikaci, se v 35 % z 65 kontrolovaných případů rovněž podílela na kontrolách způsobilosti před platbou; |
| --- | --- |

a)

nebyl zcela nezávislý, jak to vyžadují předpisy, neboť firma, která prováděla certifikaci, se v 35 % z 65 kontrolovaných případů rovněž podílela na kontrolách způsobilosti před platbou;

| b) | se do značné míry spoléhal na práci provedenou útvarem interního auditu platební agentury, aniž by z dokumentace vyplývalo, že tato práce byla dostatečně přezkoumána; |
| --- | --- |

b)

se do značné míry spoléhal na práci provedenou útvarem interního auditu platební agentury, aniž by z dokumentace vyplývalo, že tato práce byla dostatečně přezkoumána;

| a) a b) | Komise se bude touto záležitostí s dánskými orgány dále zabývat v rámci schvalování finančních výkazů. Cílem bude zejména posílit provozní nezávislost certifikačního orgánu. |
| --- | --- |

a) a b)

| c) | dostatečně nezkontroloval, zda výdaje byly v souladu se všemi kritérii způsobilosti. V sedmi z 11 vybraných případů, které certifikační orgán kontroloval, zjistil Účetní dvůr nezpůsobilé výdaje představující 8 % kontrolované částky týkající se EZFRV. |
| --- | --- |

c)

dostatečně nezkontroloval, zda výdaje byly v souladu se všemi kritérii způsobilosti. V sedmi z 11 vybraných případů, které certifikační orgán kontroloval, zjistil Účetní dvůr nezpůsobilé výdaje představující 8 % kontrolované částky týkající se EZFRV.

| c) | Certifikační orgány musí v souvislosti se schvalováním finančních výkazů zkontrolovat především úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky. |
| --- | --- |

c)

| 4.39 | Druhá fáze postupu schvalování účetní závěrky vychází z auditů, jež provedla Komise. Účetní dvůr přezkoumal všech 27 auditů, které v roce 2011 v souvislosti s EZFRV vykonalo GŘ AGRI, a zjistil, že s výhradou níže popsaných nedostatků představovaly tyto audity obecně dostatečný základ pro postup schvalování souladu. Komise při svých auditech našla podobné nedostatky jako Účetní dvůr. Ty se například týkaly nedostatečného ověřování přiměřenosti nákladů, zadávání veřejných zakázek a způsobilosti výdajů. |
| --- | --- |

4.39

Druhá fáze postupu schvalování účetní závěrky vychází z auditů, jež provedla Komise. Účetní dvůr přezkoumal všech 27 auditů, které v roce 2011 v souvislosti s EZFRV vykonalo GŘ AGRI, a zjistil, že s výhradou níže popsaných nedostatků představovaly tyto audity obecně dostatečný základ pro postup schvalování souladu. Komise při svých auditech našla podobné nedostatky jako Účetní dvůr. Ty se například týkaly nedostatečného ověřování přiměřenosti nákladů, zadávání veřejných zakázek a způsobilosti výdajů.

| 4.40 | Auditní práce Komise týkající se souladu s předpisy vychází z prověrky systémů a jejím cílem není kontrolovat legalitu a správnost operací. Vzorky se vybírají na základě úsudku nebo náhodně a zahrnují výdaje související s několika rozpočtovými roky. Auditní práce Komise tak nemá sloužit k výpočtu roční míry chyb. |
| --- | --- |

4.40

Auditní práce Komise týkající se souladu s předpisy vychází z prověrky systémů a jejím cílem není kontrolovat legalitu a správnost operací. Vzorky se vybírají na základě úsudku nebo náhodně a zahrnují výdaje související s několika rozpočtovými roky. Auditní práce Komise tak nemá sloužit k výpočtu roční míry chyb.

| 4.40 | Viz společná odpověď na body 1.12 a 1.13. |
| --- | --- |

4.40

| 4.41 | Účetní dvůr zjistil, že Komise neměla vždy o provedených kontrolách dostatečné záznamy. Například pro 11 auditů opatření nesouvisejících s plochou nebyly použity žádné standardizované kontrolní seznamy. Navíc auditní práci obecně nepřezkoumával nezávislý subjekt. |
| --- | --- |

4.41

Účetní dvůr zjistil, že Komise neměla vždy o provedených kontrolách dostatečné záznamy. Například pro 11 auditů opatření nesouvisejících s plochou nebyly použity žádné standardizované kontrolní seznamy. Navíc auditní práci obecně nepřezkoumával nezávislý subjekt.

| 4.41 | Komise má o provedených kontrolách patřičné záznamy, byť nikoliv ve standardizované podobě ve všech případech. Je to dáno značnou různorodostí jednotlivých opatření, která navíc členské státy provádějí velmi odlišnými způsoby. Útvary Komise zváží použití vhodných standardizovaných kontrolních seznamů ve všech případech.

  Všechna zjištění auditu a z toho vyplývající zprávy před jejich finalizací zkoumají a schvalují vedoucí týmů a oddělení. |
| --- | --- |

4.41

Všechna zjištění auditu a z toho vyplývající zprávy před jejich finalizací zkoumají a schvalují vedoucí týmů a oddělení.

Prohlášení vedoucích pracovníků GŘ AGRI k auditu – výroční zpráva o činnosti

| 4.42 | Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI obsahuje výhradu k celkovým výdajům EZFRV za rok 2011 (11,8 miliardy EUR), přičemž celková zbytková riziková částka činí 278 milionů EUR (20). Účetní dvůr konstatuje, že tato výhrada v zásadě potvrzuje výše uvedené připomínky Účetního dvora k testování věcné správnosti a auditu systémů. |
| --- | --- |

4.42

Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI obsahuje výhradu k celkovým výdajům EZFRV za rok 2011 (11,8 miliardy EUR), přičemž celková zbytková riziková částka činí 278 milionů EUR (20). Účetní dvůr konstatuje, že tato výhrada v zásadě potvrzuje výše uvedené připomínky Účetního dvora k testování věcné správnosti a auditu systémů.

| 4.43 | GŘ AGRI zdůvodňovalo uvedení výhrady k EZFRV hlavně tím, že míra zbytkových chyb ve výši 2,36 %, kterou GŘ AGRI vykázalo, je nad 2 % prahem významnosti (materiality). Účetní dvůr zaznamenal, že GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti (21): |
| --- | --- |

4.43

GŘ AGRI zdůvodňovalo uvedení výhrady k EZFRV hlavně tím, že míra zbytkových chyb ve výši 2,36 %, kterou GŘ AGRI vykázalo, je nad 2 % prahem významnosti (materiality). Účetní dvůr zaznamenal, že GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti (21):

4.43

| — | neanalyzuje ani nevysvětluje, proč míra zbytkových chyb u EZFRV, kterou GŘ AGRI vykázalo, se podle jeho tvrzení ve srovnání s předchozím rokem výrazně zvýšila, |
| --- | --- |

—

neanalyzuje ani nevysvětluje, proč míra zbytkových chyb u EZFRV, kterou GŘ AGRI vykázalo, se podle jeho tvrzení ve srovnání s předchozím rokem výrazně zvýšila,

| — | Vyšší míra chyb u opatření rozvoje venkova v porovnání s opatřeními v rámci prvního pilíře SZP, jež jsou financována z EZZF, je dána zejména tím, že na podporu pro některá (např. agroenvironmentální) opatření se vztahuje vysoký počet často velmi specifických podmínek, což může zvyšovat riziko chyby na straně příjemců a komplikovat kontroly prováděné vnitrostátními orgány.

  V důsledku výhrady k výdajům na rozvoj venkova, kterou vznesl generální ředitel GŘ AGRI ve svém prohlášení o věrohodnosti ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011, zahájily útvary Komise v červnu 2012 ve spolupráci s členskými státy hloubkovou analýzu situace s cílem zjistit důvody, jež za vyššími mírami chyb stojí, a stanovit konkrétní nápravná opatření. |
| --- | --- |

—

V důsledku výhrady k výdajům na rozvoj venkova, kterou vznesl generální ředitel GŘ AGRI ve svém prohlášení o věrohodnosti ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011, zahájily útvary Komise v červnu 2012 ve spolupráci s členskými státy hloubkovou analýzu situace s cílem zjistit důvody, jež za vyššími mírami chyb stojí, a stanovit konkrétní nápravná opatření.

| — | uvádí, že stanovilo plán s nápravnými opatřeními, která mají vzniklou situaci řešit. |
| --- | --- |

—

uvádí, že stanovilo plán s nápravnými opatřeními, která mají vzniklou situaci řešit.

| 4.44 | Účetní dvůr dále konstatuje, že míra chyb, kterou vykázalo GŘ AGRI, vychází z číselných údajů poskytnutých členskými státy za rok 2010. Jedním z důvodů, proč Účetní dvůr objevil mnohem vyšší míru chyb, než je míra vykázaná GŘ AGRI, je skutečnost, že v rámci svého auditu Účetní dvůr zjistil, že členské státy kvůli nedostatkům platební agentury v administrativních kontrolách a kontrolách na místě neodhalují a nevykazují veškeré nezpůsobilé výdaje, jak je doloženo v příkladu 4.2 a 4.5 a analyzováno v bodech 4.24, 4.28, 4.29 a 4.39. |
| --- | --- |

4.44

Účetní dvůr dále konstatuje, že míra chyb, kterou vykázalo GŘ AGRI, vychází z číselných údajů poskytnutých členskými státy za rok 2010. Jedním z důvodů, proč Účetní dvůr objevil mnohem vyšší míru chyb, než je míra vykázaná GŘ AGRI, je skutečnost, že v rámci svého auditu Účetní dvůr zjistil, že členské státy kvůli nedostatkům platební agentury v administrativních kontrolách a kontrolách na místě neodhalují a nevykazují veškeré nezpůsobilé výdaje, jak je doloženo v příkladu 4.2 a 4.5 a analyzováno v bodech 4.24, 4.28, 4.29 a 4.39.

| 4.44 | S cílem řešit riziko možného podhodnocení míry chyb vyplývající z těchto kontrolních statistik v důsledku nepřesností v databázích nebo nedostatečného sledování anomálií, jak uvedl Účetní dvůr, GŘ AGRI použilo při výpočtu zbytkového rizika bezpečnostní rezervu ve výši 25 %. To podle Komise plně postačuje k pokrytí rizik, na něž upozorňuje Účetní dvůr.

  Rovněž je třeba poznamenat, že kontrolní statistiky členských států do velké míry ověřují a schvalují certifikační orgány, což jako alternativu doporučil Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2005, a výsledky této práce se zveřejňují ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI.


  Komise podotýká, že některé připomínky Účetního dvora se týkají vnitrostátních pravidel pro zadávání zakázek a že některé členské státy vykládají tato pravidla jinak než Účetní dvůr. |
| --- | --- |

4.44

Rovněž je třeba poznamenat, že kontrolní statistiky členských států do velké míry ověřují a schvalují certifikační orgány, což jako alternativu doporučil Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2005, a výsledky této práce se zveřejňují ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI.

Komise podotýká, že některé připomínky Účetního dvora se týkají vnitrostátních pravidel pro zadávání zakázek a že některé členské státy vykládají tato pravidla jinak než Účetní dvůr.

Životní prostředí a oblast klimatu, námořní záležitosti a rybolov, ochrana zdraví a spotřebitele

| 4.45 | Oblasti politiky „životní prostředí a oblast klimatu“, „námořní záležitosti a rybolov“ i „ochrana zdraví a spotřebitele“ jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Účetní dvůr prověřoval systém vnitřní kontroly GŘ MARE. |
| --- | --- |

4.45

Oblasti politiky „životní prostředí a oblast klimatu“, „námořní záležitosti a rybolov“ i „ochrana zdraví a spotřebitele“ jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Účetní dvůr prověřoval systém vnitřní kontroly GŘ MARE.

Systém vnitřní kontroly GŘ MARE

| 4.46 | Bylo testováno 30 náhodně vybraných plateb týkajících se hlavních rozpočtových oblastí GŘ MARE. Při auditu bylo zjištěno, že hlavní kontroly nebyly vždy v plném rozsahu doloženy, takže existuje riziko, že tyto kontroly se neprovádějí. Dále se dostatečně nesledoval odlov ryb podle mezinárodní dohody o rybolovu, což Komisi způsobilo neplánované výdaje, jak je popsáno v příkladu 4.6. |
| --- | --- |

4.46

Bylo testováno 30 náhodně vybraných plateb týkajících se hlavních rozpočtových oblastí GŘ MARE. Při auditu bylo zjištěno, že hlavní kontroly nebyly vždy v plném rozsahu doloženy, takže existuje riziko, že tyto kontroly se neprovádějí. Dále se dostatečně nesledoval odlov ryb podle mezinárodní dohody o rybolovu, což Komisi způsobilo neplánované výdaje, jak je popsáno v příkladu 4.6.

| 4.46 | Monitorování odlovů ryb bylo posíleno a systém varování nyní zabraňuje překročení výdajů. |
| --- | --- |

4.46

Příklad 4.6 –   Nedostatečné monitorování odlovu ryb

Dohoda mezi Evropským společenstvím a třetí zemí (Mauritánskou islámskou republikou) o partnerství v odvětví rybolovu na čtyřleté období končící 31. července 2012 umožňuje plavidlům registrovaným v EU lovit každý rok (končící 31. července) až 300 000 tun ryb výměnou za příspěvek EU ve výši 40 EUR za tunu úlovků. V protokolu k této dohodě se stanoví, že v případě, že by si EU přála disponovat dodatečnou kvótou, informuje o tom vnitrostátní orgány nejpozději 15. února každého roku a zaplatí tentýž poplatek za tunu úlovků. V roce končícím 31. července 2010 útvary Komise odlov ryb v rámci dohody o partnerství nedostatečně monitorovaly a vnitrostátní orgány nebyly do 15. února 2010 informovány, že je požadována dodatečná kvóta. V říjnu 2010 vnitrostátní orgány informovaly Komisi, že kvóta 300 000 tun na rok končící 31. července 2010 byla překročena. Komise Mauritánské islámské republice zaplatila 1,9 milionu EUR za 47 346 tun úlovků nad kvótu. Kdyby útvary Komise odlov ryb lépe monitorovaly, mohly zvažovat preventivní opatření, aby nebylo nutné provádět dodatečné platby.

Příklad 4.6
   –   
  Nedostatečné monitorování odlovu ryb

Komise uznává, že během protokolu 2009/2010 (1. srpna–31. července) bylo mírně opožděno monitorování odlovu pelagických druhů, což mělo za následek dodatečné platby pro Mauritánii v roce 2010.

Věc byla nyní zcela vyřešena odečtením konkrétního překročeného množství (a samozřejmě i související platby) od dodatečné kvóty pro pelagické druhy na období 2011/2012. Jinými slovy: co bylo vyloveno a zaplaceno v období 2009/2010, bylo odebráno v období 2011/2012. Zásada udržitelnosti i řádného finančního řízení tak byla dodržena.

V zájmu dalšího posílení monitorování odlovu byly mimo to od roku 2010 výrazně vylepšeny pracovní postupy. Byl zaveden mechanismus varování (týdenní monitorování odlovů pelagických druhů, jejichž objem se blíží hodnotám příslušných omezení), jež má zabránit překračování výdajů. Po vyčerpání kvót v roce 2011 Komise zastavila pelagický rybolov 16 dní před koncem platnosti protokolu na daný rok. Tomuto rozhodnutí předcházelo týdenní a v poslední fázi i denní monitorování odlovů pelagických druhů. Stejný preventivní přístup převládl i v roce 2012 (zastavení pelagického rybolovu již 23. dubna 2012).

Prohlášení vedoucích pracovníků dalších generálních ředitelství k auditu – výroční zprávy o činnosti

| 4.47 | Účetní dvůr prověřoval výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů generálních ředitelství Komise GŘ ENV, GŘ CLIMA, GŘ MARE a GŘ SANCO. |
| --- | --- |

4.47

Účetní dvůr prověřoval výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů generálních ředitelství Komise GŘ ENV, GŘ CLIMA, GŘ MARE a GŘ SANCO.

| 4.48 | GŘ ENV nevyslovilo výhradu, protože jeho míra zbytkových chyb byla pod 2 % hranicí významnosti (materiality). Účetní dvůr konstatuje, že výpočet míry zbytkových chyb provedený GŘ ENV vychází z předpokladů, které nejsou plně podloženy reprezentativním testováním. |
| --- | --- |

4.48

GŘ ENV nevyslovilo výhradu, protože jeho míra zbytkových chyb byla pod 2 % hranicí významnosti (materiality). Účetní dvůr konstatuje, že výpočet míry zbytkových chyb provedený GŘ ENV vychází z předpokladů, které nejsou plně podloženy reprezentativním testováním.

| 4.48 | V souladu se stávajícími pokyny k výročním zprávám o činnosti doplnilo GŘ ENV výsledky kontrol ex post analýzou 245 monitorovacích návštěv na místě provedených u projektů LIFE v roce 2011. Toto testování představuje realistický a přiměřený základ pro odhad pravděpodobné míry chyb. |
| --- | --- |

4.48

V souladu se stávajícími pokyny k výročním zprávám o činnosti doplnilo GŘ ENV výsledky kontrol ex post analýzou 245 monitorovacích návštěv na místě provedených u projektů LIFE v roce 2011. Toto testování představuje realistický a přiměřený základ pro odhad pravděpodobné míry chyb.

| 4.49 | GŘ CLIMA zachovalo svou výhradu z roku 2010 z důvodu ohrožení dobré pověsti, která se týká případu vážného narušení bezpečnosti, jenž byl zjištěn v národních registrech systému EU pro obchodování s emisemi. Nebyly vysloveny žádné výhrady k výdajům, z nichž většina se týká zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

4.49

GŘ CLIMA zachovalo svou výhradu z roku 2010 z důvodu ohrožení dobré pověsti, která se týká případu vážného narušení bezpečnosti, jenž byl zjištěn v národních registrech systému EU pro obchodování s emisemi. Nebyly vysloveny žádné výhrady k výdajům, z nichž většina se týká zadávání veřejných zakázek.

| 4.49 | Komise považuje stávající postupy zadávání veřejných zakázek za adekvátní pro omezení rizika chyby a neoprávněných výdajů. |
| --- | --- |

4.49

| 4.50 | Jediná výhrada GŘ SANCO se vztahovala na oblast politiky související s potravinami a krmivy, protože míra zbytkových chyb zde činila 4,3 %. Všechny platby v oblasti politiky veřejného zdraví v roce 2011 (kromě příspěvků regulačním agenturám) se týkají zadávání veřejných zakázek. GŘ SANCO neprovedlo u těchto výdajů kontroly ex post a předpokládalo, že díky jeho kontrolám ex ante je míra chyb u výdajů vzniklých v rámci veřejných zakázek přibližně 0 %. |
| --- | --- |

4.50

Jediná výhrada GŘ SANCO se vztahovala na oblast politiky související s potravinami a krmivy, protože míra zbytkových chyb zde činila 4,3 %. Všechny platby v oblasti politiky veřejného zdraví v roce 2011 (kromě příspěvků regulačním agenturám) se týkají zadávání veřejných zakázek. GŘ SANCO neprovedlo u těchto výdajů kontroly ex post a předpokládalo, že díky jeho kontrolám ex ante je míra chyb u výdajů vzniklých v rámci veřejných zakázek přibližně 0 %.

| 4.50 | GŘ SANCO uzavírá smlouvy o zakázce, u nichž je třeba zaplatit cenu stanovenou ve smlouvě, pokud je zboží dodáno a služby poskytnuty tak, jak bylo požadováno. Poté, co GŘ SANCO dosáhne v nabídce dodavatele dobrého poměru kvality a ceny a zajistí požadovanou kvalitu, kontroluje, zda faktura dodavatele odpovídá cenám dohodnutým ve smlouvě. Náležité postupy zadávání veřejných zakázek spolu s technickými a finančními kontrolami postačují k poskytnutí přiměřené jistoty, že míra chyb je velmi nízká. Tyto dodatečné kontroly (ex post) po provedení konečné platby by proto pravděpodobně nevedly k odhalení závažných chyb, a představují tak nadměrnou administrativní zátěž. |
| --- | --- |

4.50

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 4.51 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

4.51

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

| 4.51 | Komise bere nejpravděpodobnější míru chyb dle odhadu Účetního dvora na vědomí. Ačkoliv Komise hodnocení Účetního dvora v některých případech nesdílí, z odhadu neoprávněných plateb, který Komise vypracovala na základě kontrolních statistik poskytnutých členskými státy v roce 2011, také vyplývá zhoršení situace, i když jen v omezenějším rozsahu. Generální ředitel GŘ AGRI proto k výdajům na rozvoj venkova vznesl výhradu ve svém prohlášení o věrohodnosti za rok 2011.

  Tuto výhradu doplňuje řada nápravných opatření, která by měla Komise s členskými státy určit a jež mají tuto situaci řešit.


  Na tuto relativně vyšší míru chyb u rozvoje venkova v porovnání s prvním pilířem SZP je však třeba nahlížet v kontextu cílů politiky v této oblasti, jichž lze dosáhnout pouze prostřednictvím komplexnějších pravidel a podmínek způsobilosti, na které Účetní dvůr upozorňuje v bodě 4.5. |
| --- | --- |

4.51

Tuto výhradu doplňuje řada nápravných opatření, která by měla Komise s členskými státy určit a jež mají tuto situaci řešit.

Na tuto relativně vyšší míru chyb u rozvoje venkova v porovnání s prvním pilířem SZP je však třeba nahlížet v kontextu cílů politiky v této oblasti, jichž lze dosáhnout pouze prostřednictvím komplexnějších pravidel a podmínek způsobilosti, na které Účetní dvůr upozorňuje v bodě 4.5.

| 4.52 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ byly částečně účelné. |
| --- | --- |

4.52

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ byly částečně účelné.

| 4.52 | Komise bere na vědomí, že uvedené výsledky jsou podobné výsledkům z minulého roku. |
| --- | --- |

4.52

Doporučení

| 4.53 | Příloha 4.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009). Je nutno poznamenat, že doporučení Účetního dvora dále zjednodušit pravidla a podmínky pro oblast rozvoje venkova zůstává v platnosti. |
| --- | --- |

4.53

Příloha 4.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009). Je nutno poznamenat, že doporučení Účetního dvora dále zjednodušit pravidla a podmínky pro oblast rozvoje venkova zůstává v platnosti.

| 4.53 | Návrhy Komise ohledně právního rámce pro příští programové období (Budoucnost SZP do roku 2020; KOM(2011) 627 v konečném znění/2) obsahují řadu návrhů na zjednodušení. Komise rovněž navrhuje další zvýšení odpovědnosti orgánů členských států, pokud jde o zajištění ověřitelnosti a kontrolovatelnosti opatření v rámci programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

4.53

| 4.54 | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje pro oblast rozvoje venkova, aby: |
| --- | --- |

4.54

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje pro oblast rozvoje venkova, aby:

| 4.54 | Viz společná odpověď na body 1.12 a 1.13. |
| --- | --- |

4.54

| — | Doporučení 1: členské státy prováděly administrativní kontroly a kontroly na místě s větší důsledností, čímž by se zmírnilo riziko, že EU budou vykazovány nezpůsobilé výdaje. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: členské státy prováděly administrativní kontroly a kontroly na místě s větší důsledností, čímž by se zmírnilo riziko, že EU budou vykazovány nezpůsobilé výdaje.

Komise souhlasí s Účetním dvorem a v rámci postupu schvalování souladu systematicky doporučuje členským státům nápravu veškerých těchto nedostatků.

| — | Doporučení 2: Komise a členské státy zajistily lepší prosazování stávajících pravidel, pokud jde o:






  — | pravidla pro zadávání veřejných zakázek a DPH, když jsou příjemci podpory veřejné subjekty, |
| --- | --- | --- |

—

Doporučení 2: Komise a členské státy zajistily lepší prosazování stávajících pravidel, pokud jde o:

—

pravidla pro zadávání veřejných zakázek a DPH, když jsou příjemci podpory veřejné subjekty,

| — | agroenvironmentální závazky a pravidla způsobilosti pro modernizaci zemědělských podniků. |
| --- | --- |

—

agroenvironmentální závazky a pravidla způsobilosti pro modernizaci zemědělských podniků.

Prosazování stávajících pravidel je podstatou systémů pro schvalování účetních závěrek. Jsou-li zjištěna rizika pro fond, ukládá Komise členským státům finanční opravy; vnitrostátním orgánům jsou adresována doporučení ke zlepšení. Tak tomu bude i nadále, se zvláštním zaměřením na problémy, na něž upozornil Účetní dvůr, jelikož na ně narazila i Komise v rámci svých vlastních auditů.

| — | Doporučení 3: Komise analyzovala důvody významné (materiální) míry chyb. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Komise analyzovala důvody významné (materiální) míry chyb.

Generální ředitel GŘ AGRI vznesl ve svém prohlášení o věrohodnosti za rok 2011 výhradu týkající se rozvoje venkova z důvodu zbytkové míry chyb oznámené členskými státy, která přesahuje práh významnosti, když vzal v úvahu bezpečnostní rezervu 25 %. Výhradu doplňují jednak nápravná opatření, jejichž cílem je ve spolupráci s dotyčným členským státem zjistit hlavní příčiny vyšší míry chyb, jednak konkrétní opatření, jež by měla být provedena ve stávajícím a příštím programovém období.

V tomto ohledu je třeba rovněž připomenout, že podle čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 jsou členské státy povinny odhalit příčiny problémů zjištěných během kontrol a zavést nápravná či preventivní opatření.

| — | Doporučení 4: Komise vzala v úvahu zjištění Účetního dvora, když bude vytvářet auditní strategii pro audity GŘ AGRI týkající se schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: Komise vzala v úvahu zjištění Účetního dvora, když bude vytvářet auditní strategii pro audity GŘ AGRI týkající se schvalování účetní závěrky.

Komise bere zjištění Účetního dvora řádně v úvahu a považuje je za jeden z prvků, ke kterým je třeba přihlížet v ústřední analýze rizik pro účely stanovení jejího programu auditu.

| — | Doporučení 5: Komise rozšířila pokyny pro certifikační orgány o požadavek, aby tyto orgány do svých auditních strategií a zpráv začlenily zjištění z předchozích auditů Komise a Účetního dvora. |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: Komise rozšířila pokyny pro certifikační orgány o požadavek, aby tyto orgány do svých auditních strategií a zpráv začlenily zjištění z předchozích auditů Komise a Účetního dvora.

I když není v kompetenci certifikačních orgánů podávat podrobné zprávy o následných opatřeních v návaznosti na zjištění Komise, Účetního dvora či jiného externího auditora, přesto jsou zjištění z předchozích auditů Komise a Účetního dvora pro certifikační orgány užitečné při plánování jejich auditních strategií.

Komise certifikační orgány upozornila, aby tato zjištění vzaly v potaz na příští schůzce jejich odborné skupiny.

| — | Doporučení 6: ve vztahu k podmíněnosti členské státy zajistily dodržování požadavků na identifikaci a evidenci zvířat a zlepšily rozložení kontrol během celého roku, aby byly řádně zkontrolovány všechny příslušné požadavky. |
| --- | --- |

—

Doporučení 6: ve vztahu k podmíněnosti členské státy zajistily dodržování požadavků na identifikaci a evidenci zvířat a zlepšily rozložení kontrol během celého roku, aby byly řádně zkontrolovány všechny příslušné požadavky.

Komise v rámci auditů podmíněnosti systematicky ověřuje, zda členské státy zajišťují dodržování požadavků na identifikaci a evidenci zvířat i načasování kontrol na místě.

| 4.55 | V oblastech politiky „životní prostředí“, „námořní záležitosti a rybolov“ a „ochrana zdraví a spotřebitele“ Účetní dvůr doporučuje, aby: |
| --- | --- |

4.55

V oblastech politiky „životní prostředí“, „námořní záležitosti a rybolov“ a „ochrana zdraví a spotřebitele“ Účetní dvůr doporučuje, aby:

4.55

| — | Doporučení 7: Komise zlepšila monitorování odlovu ryb spadajícího pod dohody o partnerství v odvětví rybolovu se zeměmi mimo EU. |
| --- | --- |

—

Doporučení 7: Komise zlepšila monitorování odlovu ryb spadajícího pod dohody o partnerství v odvětví rybolovu se zeměmi mimo EU.

V zájmu dalšího posílení monitorování odlovů byly od roku 2010 výrazně vylepšeny pracovní postupy. Byl zaveden mechanismus varování (týdenní monitorování odlovů pelagických druhů, jejichž objem se blíží hodnotám příslušných omezení), jež má zabránit překračování výdajů.

---

(1)  Tato částka zahrnuje výdaje na dokončení dřívějších (2000–2006) programů (500 milionů EUR) a předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (102 milionů EUR).

(2)  Jak je stanoveno v článku 50a nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

(3)  Viz bod 3.18 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010.

(4)  Pět let po začátku programového období 2007–2013 byla míra plnění (tj. platby oproti finančnímu plánu) v případě Bulharska (29,1 %), Rumunska (34,3 %) a Itálie (36,2 %) stále velmi nízká (na základě údajů z GŘ AGRI k 31.12.2011).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 149, 9.6.2007, s. 1).

(6)  Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) byl pro současné programové období (2007–2013) nahrazen Evropským rybářským fondem – nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1).

(7)  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Evropská agentura pro léčivé přípravky.

(8)  Všechny požadavky v případě povinných požadavků na hospodaření č. 6–8 (identifikace a evidence zvířat) a zřejmé porušení povinného požadavku na hospodaření č. 4 (směrnice o dusičnanech) a č. 18 (dobré životní podmínky zvířat).

(9)  Články 16, 17 a 30 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova (Úř. věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).

(10)  Kromě případů, kdy členské státy již nesrovnalost zjistily, avšak příslušná snížení či vyloučení neuplatnily.

(11)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 4,5 % (dolní hranice míry chyb) a 10,9 % (horní hranice míry chyb).

(12)  17 z 26 případů mělo dopad i na kontrolované platby, zatímco ostatních devět případů bude mít dopad až na budoucí platby.

(13)  Pro opatření v oblasti rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 definuje podrobné požadavky nařízení (EU) č. 65/2011.

(14)  Popsaných v článku 24 nařízení (EU) č. 65/2011.

(15)  Článek 12 a 25 nařízení (EU) č. 65/2011.

(16)  Povinný požadavek na hospodaření č. 1 (směrnice Rady (79/409/EHS) ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1)), povinný požadavek na hospodaření č. 4 (směrnice Rady (91/676/EHS) ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1)) a povinný požadavek na hospodaření č. 5 (směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7)).

(17)  Účetnictví a platby platební agentury prověřuje nezávislý kontrolní subjekt (certifikační orgán), který v únoru následujícího roku podává zprávu Komisi. Do 30. dubna toho roku pak musí Komise rozhodnout, zda účetní závěrku přijme (rozhodnutí o finančním schválení) nebo zda požádá o provedení dalších prací či o předložení dodatečných informací. Komise rovněž provádí audity, při nichž ověřuje, zda členské státy uplatňovaly pravidla EU pro kontrolu legality a správnosti výdajů (audity souladu s předpisy). Komise může na základě těchto auditů uložit členským státům opravu, přičemž ty mají právo zahájit dohodovací řízení. Jakmile tento postup proběhl, může Komise zahrnout finanční opravu do rozhodnutí o souladu.

(18)  http://eca.europa.eu.

(19)  Mezinárodní auditorský standard (ISA) č. 200 (Obecné cíle nezávislého auditora a provádění auditu v souladu s mezinárodními auditorskými standardy) v bodě A28 uvádí: „Výrok a zpráva auditora musí být podloženy důkazními informacemi. Tyto informace mají kumulativní charakter a auditor je získává především prostřednictvím auditorských postupů, které provádí během auditu. Může jít ale i o informace získané z jiných zdrojů, např. při předchozích auditech [...]“.

(20)  Výhrada se netýká výdajů na dokončení dřívějších (2000–2006) programů (500 milionů EUR) a na předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (102 milionů EUR).

(21)  Str. 58, 59 a 79–81 výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI.

(22)  Viz bod 83 usnesení Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rok 2007.

(23)  Dokument A6413722/2009.

(24)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

PŘÍLOHA 4.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „ROZVOJ VENKOVA, ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ, RYBOLOV A OCHRANA ZDRAVÍ“

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozvoj venkova | Životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Průběžné/konečné platby | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 42 % | (67) | 56 % | (10) | 43 % | (77) | 48 % | 67 % | 55 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 58 % | (93) | 44 % | (8) | 57 % | (101) | 52 % | 33 % | 45 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu výdajů |
| Nevyčíslitelné chyby: | 34 % | (32) | 75 % | (6) | 38 % | (38) | 48 % | 42 % | 38 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 66 % | (61) | 25 % | (2) | 62 % | (63) | 52 % | 58 % | 62 % |
| Způsobilost | 69 % | (42) | 50 % | (1) | 68 % | (43) | 56 % | 22 % | 40 % |
| Výskyt | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 6 % | 7 % |
| Přesnost | 31 % | (19) | 0 % | (0) | 30 % | (19) | 44 % | 72 % | 53 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 7,7 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 10,9 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 4,5 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Rozvoj venkova

Životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

160

18

178

92

93

53

Zálohy

0

0

0

0

0

0

Průběžné/konečné platby

160

18

178

92

93

53

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

42 %

(67)

56 %

(10)

43 %

(77)

48 %

67 %

55 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

58 %

(93)

44 %

(8)

57 %

(101)

52 %

33 %

45 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu výdajů

Nevyčíslitelné chyby:

34 %

(32)

75 %

(6)

38 %

(38)

48 %

42 %

38 %

Vyčíslitelné chyby:

66 %

(61)

25 %

(2)

62 %

(63)

52 %

58 %

62 %

Způsobilost

69 %

(42)

50 %

(1)

68 %

(43)

56 %

22 %

40 %

Výskyt

0 %

(0)

50 %

(1)

2 %

(1)

0 %

6 %

7 %

Přesnost

31 %

(19)

0 %

(0)

30 %

(19)

44 %

72 %

53 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

7,7 %

Horní hranice míry chyb

10,9 %

Dolní hranice míry chyb

4,5 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

PŘÍLOHA 4.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V OBLASTI POLITIKY „ROZVOJ VENKOVA“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Členský stát


  (platební agentura) | Administrativní a kontrolní postupy | Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, řízení kvality a vykazování výsledků | Provádění a kontrola podmíněnosti | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánsko | Neúčelné
  1, 2, 3, 4, 5 | Částečně účelné
  A, B, C | Částečně účelné
  2, A, D, a | Neúčelné |
| Španělsko (Galicie) | Částečně účelné
  2, 3 | Částečně účelné
  A, C, D | Částečně účelné
  2, C, D, a | Částečně účelné |
| Itálie (Lombardie) | Částečně účelné
  1, 2, 3, 4 | Částečně účelné
  A, C, D | Neúčelné
  4, A, B, C, D, a, b | Částečně účelné |
| Maďarsko | Částečně účelné
  1, 3 | Částečně účelné
  B, C, D | Částečně účelné
  2, 4, B, D, a, b | Částečně účelné |
| Rakousko | Částečně účelné
  1, 2 | Účelné
  A | Účelné
  a | Účelné |
| Finsko | Částečně účelné
  1, 2, 4 | Částečně účelné
  2, C, D | Částečně účelné
  2, 4, A, D, a | Částečně účelné |
| 1 | Neúčelné kontroly v souvislostí s podmínkami způsobilosti a závazky (např. započítání nezpůsobilé DPH, dvojí financování). |

Členský stát

(platební agentura)

Administrativní a kontrolní postupy

Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, řízení kvality a vykazování výsledků

Provádění a kontrola podmíněnosti

Celkové posouzení

Dánsko

Neúčelné

1, 2, 3, 4, 5

Částečně účelné

A, B, C

Částečně účelné

2, A, D, a

Neúčelné

Španělsko (Galicie)

Částečně účelné

2, 3

Částečně účelné

A, C, D

Částečně účelné

2, C, D, a

Částečně účelné

Itálie (Lombardie)

Částečně účelné

1, 2, 3, 4

Částečně účelné

A, C, D

Neúčelné

4, A, B, C, D, a, b

Částečně účelné

Maďarsko

Částečně účelné

1, 3

Částečně účelné

B, C, D

Částečně účelné

2, 4, B, D, a, b

Částečně účelné

Rakousko

Částečně účelné

1, 2

Účelné

A

Účelné

a

Účelné

Finsko

Částečně účelné

1, 2, 4

Částečně účelné

2, C, D

Částečně účelné

2, 4, A, D, a

Částečně účelné

1

Neúčelné kontroly v souvislostí s podmínkami způsobilosti a závazky (např. započítání nezpůsobilé DPH, dvojí financování).

| 2 | Nedostatky v administrativní organizaci a vnitřní kontrole kontrol. |
| --- | --- |

2

Nedostatky v administrativní organizaci a vnitřní kontrole kontrol.

| 3 | Absence vhodného systému na vyhodnocení přiměřenosti nákladů navrhovaných v žádosti o podporu. |
| --- | --- |

3

Absence vhodného systému na vyhodnocení přiměřenosti nákladů navrhovaných v žádosti o podporu.

| 4 | Nesprávné výpočty a platby (např. neuplatnění snížení). |
| --- | --- |

4

Nesprávné výpočty a platby (např. neuplatnění snížení).

| 5 | Systematické nedostatky v opatřeních podle hlavy II (tj. nesouvisejících s plochou), jejichž důsledkem je schválení nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

5

Systematické nedostatky v opatřeních podle hlavy II (tj. nesouvisejících s plochou), jejichž důsledkem je schválení nezpůsobilých výdajů.

| A | Nedostatečně podrobné informace o rozsahu provedených kontrol. |
| --- | --- |

A

Nedostatečně podrobné informace o rozsahu provedených kontrol.

| B | Nesrovnalosti týkající se počtu provedených kontrol. |
| --- | --- |

B

Nesrovnalosti týkající se počtu provedených kontrol.

| C | Nedostatečná kvalita kontrol: nesoulad s předpisy nebyl zjištěn anebo předmětem kontrol nebyly všechny závazky a povinnosti. |
| --- | --- |

C

Nedostatečná kvalita kontrol: nesoulad s předpisy nebyl zjištěn anebo předmětem kontrol nebyly všechny závazky a povinnosti.

| D | Vady v plánování a načasování kontrol (např. kontroly provedeny po skončení zemědělského roku). |
| --- | --- |

D

Vady v plánování a načasování kontrol (např. kontroly provedeny po skončení zemědělského roku).

| a | Neúplný soubor požadavků (např. nedostatečné vnitrostátní normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, některé chybějící povinné požadavky na hospodaření). |
| --- | --- |

a

Neúplný soubor požadavků (např. nedostatečné vnitrostátní normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, některé chybějící povinné požadavky na hospodaření).

| b | Nesprávné provádění směrnice o dusičnanech v členském státě. |
| --- | --- |

b

Nesprávné provádění směrnice o dusičnanech v členském státě.

PŘÍLOHA 4.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY POLITIK „ROZVOJ VENKOVA, ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ, RYBOLOV A OCHRANA ZDRAVÍ“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Účetní dvůr doporučil přijmout spolu s příslušnými vnitrostátními orgány účelná opatření, která by bránila platbám za nezpůsobilé výdaje na projekty v oblasti rybolovu (GŘ MARE; bod 3.76 výroční zprávy za rok 2009). | Kontroly způsobilých výdajů v rámci Evropského rybářského fondu byly ve srovnání s kontrolami prováděnými v rámci předchozího finančního nástroje pro orientaci rybolovu posíleny. | |
| Účetní dvůr doporučil jasně oddělit funkce mezi jednotlivými útvary Komise a vytvořit vhodné formální kontrolní postupy pro vnitřní kontroly plateb členským státům na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat (GŘ SANCO; bod 3.76 výroční zprávy za rok 2009). | Útvary Komise vyjasnily oddělení funkcí a přijaly řadu nápravných opatření, například zjednodušení právního základu programů na rok 2012. | |
| 2009 a 2008 | Účetní dvůr zopakoval, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova tak, aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky (bod 3.74 (1)). | Komise přepracovala znění nařízení (ES) č. 1975/2006 a nahradila je nařízením (EU) č. 65/2011 s účinkem od 1. ledna 2011.
  Nové nařízení do určité míry vyjasňuje ustanovení o kontrolních postupech, podmíněnosti a také o snížení, vyloučení a navrácení prostředků.
  Komise soudí, že v této iniciativě se pokračuje v rámci společné zemědělské politiky po roce 2013, v níž byl v oblasti rozvoje venkova stanoven soubor zjednodušení.
  Ve svém stanovisku č. 1/2012 k návrhům nařízení týkajících se společné zemědělské politiky od roku 2014 vzal Účetní dvůr na vědomí úsilí Komise při zjednodušování ustanovení společné zemědělské politiky, avšak konstatoval, že legislativní rámec této politiky zůstává příliš složitý. | |
| 2008 | Účetní dvůr doporučil přijmout účelná opatření k vyřešení problémů zjištěných v oblastech politiky týkajících se životního prostředí, rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele (GŘ ENV, MARE a SANCO; bod 5.67 výroční zprávy za rok 2008). | Komise přijala několik iniciativ k vyřešení problémů, na něž Účetní dvůr upozornil (viz analýza za rok 2009). | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Účetní dvůr doporučil přijmout spolu s příslušnými vnitrostátními orgány účelná opatření, která by bránila platbám za nezpůsobilé výdaje na projekty v oblasti rybolovu (GŘ MARE; bod 3.76 výroční zprávy za rok 2009).

Kontroly způsobilých výdajů v rámci Evropského rybářského fondu byly ve srovnání s kontrolami prováděnými v rámci předchozího finančního nástroje pro orientaci rybolovu posíleny.

Účetní dvůr doporučil jasně oddělit funkce mezi jednotlivými útvary Komise a vytvořit vhodné formální kontrolní postupy pro vnitřní kontroly plateb členským státům na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat (GŘ SANCO; bod 3.76 výroční zprávy za rok 2009).

Útvary Komise vyjasnily oddělení funkcí a přijaly řadu nápravných opatření, například zjednodušení právního základu programů na rok 2012.

2009 a 2008

Účetní dvůr zopakoval, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova tak, aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky (bod 3.74 (1)).

Komise přepracovala znění nařízení (ES) č. 1975/2006 a nahradila je nařízením (EU) č. 65/2011 s účinkem od 1. ledna 2011.

Nové nařízení do určité míry vyjasňuje ustanovení o kontrolních postupech, podmíněnosti a také o snížení, vyloučení a navrácení prostředků.

Komise soudí, že v této iniciativě se pokračuje v rámci společné zemědělské politiky po roce 2013, v níž byl v oblasti rozvoje venkova stanoven soubor zjednodušení.

Ve svém stanovisku č. 1/2012 k návrhům nařízení týkajících se společné zemědělské politiky od roku 2014 vzal Účetní dvůr na vědomí úsilí Komise při zjednodušování ustanovení společné zemědělské politiky, avšak konstatoval, že legislativní rámec této politiky zůstává příliš složitý.

2008

Účetní dvůr doporučil přijmout účelná opatření k vyřešení problémů zjištěných v oblastech politiky týkajících se životního prostředí, rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele (GŘ ENV, MARE a SANCO; bod 5.67 výroční zprávy za rok 2008).

Komise přijala několik iniciativ k vyřešení problémů, na něž Účetní dvůr upozornil (viz analýza za rok 2009).

---

(1)  Podobná doporučení byla předložena v bodě 5.66 výroční zprávy za rok 2008.

---

KAPITOLA 5

Regionální politika; energetika a doprava

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Cíle politiky

Nástroje politiky

Rizika pro správnost

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Auditní orgány

Prověrka sedmi auditních orgánů provedená Účetním dvorem

Posouzení dohledu Komise nad auditními orgány

Posouzení uzávěrky programů za programové období 2000–2006

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

GŘ pro regionální politiku

GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „regionální politika, energetika a doprava“, která zahrnuje oblasti politiky 06 – Mobilita a doprava, 13 – Regionální politika a 32 – Energetika. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 5.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

5.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „regionální politika, energetika a doprava“, která zahrnuje oblasti politiky 06 – Mobilita a doprava, 13 – Regionální politika a 32 – Energetika. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 5.1
  .

Tabulka 5.1 –   Regionální politika, energetika a doprava – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 06 | Mobilita a doprava | Správní výdaje | 71 | přímé centralizované |
| Pozemní, letecká a námořní doprava | 150 | přímé a nepřímé centralizované |
| Transevropské sítě (TEN) | 833 | přímé a nepřímé centralizované |
| Výzkum související s dopravou | 59 | přímé centralizované |
| | 1 113 | |
| 13 | Regionální politika | Správní výdaje | 84 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a ostatní regionální operace | 25 841 | sdílené |
| Fond soudržnosti (FS) | 6 450 | sdílené |
| Předvstupní operace související se strukturálními politikami | 351 | decentralizované |
| Fond solidarity | 269 | nepřímé centralizované |
| | 32 995 | |
| 32 | Energetika | Správní výdaje | 74 | přímé centralizované |
| Transevropské sítě (TEN) | 18 | přímé centralizované |
| Konvenční a obnovitelné energie | 591 | přímé centralizované/nepřímé centralizované/společné |
| Jaderná energetika | 121 | přímé centralizované/nepřímé centralizované/společné |
| Výzkum související s energetikou | 159 | přímé centralizované |
| | 963 | |
| Správní výdaje celkem (35) | 229 | |
| Provozní výdaje celkem | 34 842 | |
| z toho: | — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

06

Mobilita a doprava

Správní výdaje

71

přímé centralizované

Pozemní, letecká a námořní doprava

150

přímé a nepřímé centralizované

Transevropské sítě (TEN)

833

přímé a nepřímé centralizované

Výzkum související s dopravou

59

přímé centralizované

1 113

13

Regionální politika

Správní výdaje

84

přímé centralizované

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a ostatní regionální operace

25 841

sdílené

Fond soudržnosti (FS)

6 450

sdílené

Předvstupní operace související se strukturálními politikami

351

decentralizované

Fond solidarity

269

nepřímé centralizované

32 995

32

Energetika

Správní výdaje

74

přímé centralizované

Transevropské sítě (TEN)

18

přímé centralizované

Konvenční a obnovitelné energie

591

přímé centralizované/nepřímé centralizované/společné

Jaderná energetika

121

přímé centralizované/nepřímé centralizované/společné

Výzkum související s energetikou

159

přímé centralizované

963

Správní výdaje celkem (35)

229

Provozní výdaje celkem

34 842

z toho:

—

1 469

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

33 373

Platby za rok celkem

35 071

Závazky za rok celkem

42 964

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

| 5.2 | Regionální politika je z větší části financována prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS). Pro tyto fondy platí stejná pravidla jako pro Evropský sociální fond (ESF) (s výhradou výjimek stanovených v konkrétních nařízeních o jednotlivých fondech) a často je řídí i stejné orgány. Evropský sociální fond, který je předmětem kapitoly 6, je v této kapitole zmiňován v případech, kdy se hovoří o otázkách společných všem uvedeným fondům. |
| --- | --- |

5.2

Regionální politika je z větší části financována prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS). Pro tyto fondy platí stejná pravidla jako pro Evropský sociální fond (ESF) (s výhradou výjimek stanovených v konkrétních nařízeních o jednotlivých fondech) a často je řídí i stejné orgány. Evropský sociální fond, který je předmětem kapitoly 6, je v této kapitole zmiňován v případech, kdy se hovoří o otázkách společných všem uvedeným fondům.

| 5.3 | Na regionální politiku připadá 94 % výdajů v této skupině politik, zatímco zbývajících 6 % se týká oblastí energetiky a dopravy. |
| --- | --- |

5.3

Na regionální politiku připadá 94 % výdajů v této skupině politik, zatímco zbývajících 6 % se týká oblastí energetiky a dopravy.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Cíle politiky

Regionální politika

| 5.4 | Cílem regionální politiky je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v rámci Evropské unie zmenšováním rozdílů v rozvoji jednotlivých regionů. |
| --- | --- |

5.4

Cílem regionální politiky je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v rámci Evropské unie zmenšováním rozdílů v rozvoji jednotlivých regionů.

Energetika a doprava

| 5.5 | Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům bezpečné, udržitelné a konkurenceschopné energetické a dopravní systémy a služby a vyvíjet inovativní řešení, která přispějí k formulování a provádění těchto politik. |
| --- | --- |

5.5

Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům bezpečné, udržitelné a konkurenceschopné energetické a dopravní systémy a služby a vyvíjet inovativní řešení, která přispějí k formulování a provádění těchto politik.

Nástroje politiky

Regionální politika

| 5.6 | Hlavními nástroji provádění regionální politiky je EFRR a FS (1). Z EFRR se financuje budování infrastruktury, tvorba nebo zachování pracovních míst, iniciativy regionálního hospodářského rozvoje a činnosti na podporu malých a středních podniků (2). Z FS se financují investice do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie. |
| --- | --- |

5.6

Hlavními nástroji provádění regionální politiky je EFRR a FS (1). Z EFRR se financuje budování infrastruktury, tvorba nebo zachování pracovních míst, iniciativy regionálního hospodářského rozvoje a činnosti na podporu malých a středních podniků (2). Z FS se financují investice do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie.

| 5.7 | V roce 2011 na EFRR (s platbami ve výši 26 miliard EUR) a na FS (s platbami ve výši 6 miliard EUR) připadalo 98 % výdajů z rozpočtové hlavy 13 (3). |
| --- | --- |

5.7

V roce 2011 na EFRR (s platbami ve výši 26 miliard EUR) a na FS (s platbami ve výši 6 miliard EUR) připadalo 98 % výdajů z rozpočtové hlavy 13 (3).

Řízení a kontrola výdajů EFRR, FS a ESF

| 5.8 | EFRR, FS a ESF (4) se řídí společnými pravidly a podléhají sdílenému řízení Komise a členských států. Doplňující ustanovení ke každému fondu jsou uvedena ve zvláštních nařízeních. Prostředky z těchto fondů se vynakládají v rámci víceletých programů. |
| --- | --- |

5.8

EFRR, FS a ESF (4) se řídí společnými pravidly a podléhají sdílenému řízení Komise a členských států. Doplňující ustanovení ke každému fondu jsou uvedena ve zvláštních nařízeních. Prostředky z těchto fondů se vynakládají v rámci víceletých programů.

| 5.9 | Pro každé programové období Komise schvaluje na základě návrhů členských států operační programy spolu s orientačními finančními plány, které obsahují příspěvek EU a příspěvek členského státu (5). Projekty v rámci operačních programů provádí soukromé osoby, sdružení, soukromé nebo veřejné společnosti nebo místní, regionální a národní veřejné subjekty. |
| --- | --- |

5.9

Pro každé programové období Komise schvaluje na základě návrhů členských států operační programy spolu s orientačními finančními plány, které obsahují příspěvek EU a příspěvek členského státu (5). Projekty v rámci operačních programů provádí soukromé osoby, sdružení, soukromé nebo veřejné společnosti nebo místní, regionální a národní veřejné subjekty.

| 5.10 | Za běžnou správu odpovídají v členských státech na základě jmenování řídicí orgány a zprostředkující subjekty (6). Běžná správa zahrnuje výběr jednotlivých projektů, provádění kontrol s cílem předcházet chybám ve vykázaných výdajích a tyto chyby odhalovat a napravovat a ověřování, že projekty se skutečně realizují („primární kontroly“). Certifikační orgány ověřují účinné provádění primárních kontrol a v případě potřeby samy uskuteční doplňkové kontroly ještě předtím, než jsou výdaje vykázány Komisi. |
| --- | --- |

5.10

Za běžnou správu odpovídají v členských státech na základě jmenování řídicí orgány a zprostředkující subjekty (6). Běžná správa zahrnuje výběr jednotlivých projektů, provádění kontrol s cílem předcházet chybám ve vykázaných výdajích a tyto chyby odhalovat a napravovat a ověřování, že projekty se skutečně realizují („primární kontroly“). Certifikační orgány ověřují účinné provádění primárních kontrol a v případě potřeby samy uskuteční doplňkové kontroly ještě předtím, než jsou výdaje vykázány Komisi.

| 5.11 | Auditní orgány v členských státech mají při zajišťování správnosti výdajů proplacených v rámci EFRR, ESF a FS klíčovou úlohu. Provádějí audity systémů a audity operací (tj. projektů či skupin projektů) s cílem poskytnout přiměřenou jistotu ohledně účelného fungování řídicích a kontrolních systémů programů a ohledně správnosti osvědčených výdajů u každého operačního programu. O těchto auditech informují Komisi prostřednictvím výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek (7). |
| --- | --- |

5.11

Auditní orgány v členských státech mají při zajišťování správnosti výdajů proplacených v rámci EFRR, ESF a FS klíčovou úlohu. Provádějí audity systémů a audity operací (tj. projektů či skupin projektů) s cílem poskytnout přiměřenou jistotu ohledně účelného fungování řídicích a kontrolních systémů programů a ohledně správnosti osvědčených výdajů u každého operačního programu. O těchto auditech informují Komisi prostřednictvím výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek (7).

| 5.12 | Na začátku každého programového období Komise vyplácí členským státům předběžné platby (8). Projekty se obvykle financují formou proplacení nákladů, a to na základě výkazů výdajů, které předloží navrhovatelé projektů. Za každý operační program se jednotlivé výkazy výdajů konsolidují do periodických výkazů, jež pak osvědčují orgány členských států a poté jsou předloženy Komisi. Část spolufinancovaná Evropskou unií je následně proplacena z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

5.12

Na začátku každého programového období Komise vyplácí členským státům předběžné platby (8). Projekty se obvykle financují formou proplacení nákladů, a to na základě výkazů výdajů, které předloží navrhovatelé projektů. Za každý operační program se jednotlivé výkazy výdajů konsolidují do periodických výkazů, jež pak osvědčují orgány členských států a poté jsou předloženy Komisi. Část spolufinancovaná Evropskou unií je následně proplacena z rozpočtu EU.

| 5.13 | Pravidla způsobilosti se stanovují na vnitrostátní, případně regionální úrovni s výhradou výjimek v konkrétních nařízeních pro každý fond. Hlavní odpovědnost za předcházení nesprávným výdajům nebo za jejich odhalování a opravu i za hlášení takových případů Komisi nesou členské státy. |
| --- | --- |

5.13

Pravidla způsobilosti se stanovují na vnitrostátní, případně regionální úrovni s výhradou výjimek v konkrétních nařízeních pro každý fond. Hlavní odpovědnost za předcházení nesprávným výdajům nebo za jejich odhalování a opravu i za hlášení takových případů Komisi nesou členské státy.

| 5.13 | Stanovování pravidel pro způsobilost výdajů na vnitrostátní úrovni (článek 56 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006) bylo jedním z hlavních zjednodušení zavedených pro programové období 2007–2013. Cílem tohoto opatření bylo umožnit členským státům pružnější upravování pravidel způsobilosti podle potřeb regionů či programů a jejich harmonizování s pravidly, jež platí pro jiné vnitrostátní veřejně financované režimy. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Komise musí získat jistotu, že členské státy zavedly řídicí a kontrolní systémy, které splňují požadavky nařízení, a že tyto systémy fungují účelně (9). Pokud Komise zjistí, že členský stát nezajistil u osvědčených a vykázaných výdajů, které jsou neoprávněné, nápravu nebo že řídicí a kontrolní systémy závažným způsobem selhávají, může platby přerušit či pozastavit (10). Pokud členský stát neoprávněné výdaje (které mohou být nahrazeny způsobilými výdaji) nestáhne nebo zjištěné nedostatky systémů nenapraví, může Komise uplatnit finanční opravy, jimiž se čistá částka financování ze strany EU sníží (11). |
| --- | --- |

5.14

Komise musí získat jistotu, že členské státy zavedly řídicí a kontrolní systémy, které splňují požadavky nařízení, a že tyto systémy fungují účelně (9). Pokud Komise zjistí, že členský stát nezajistil u osvědčených a vykázaných výdajů, které jsou neoprávněné, nápravu nebo že řídicí a kontrolní systémy závažným způsobem selhávají, může platby přerušit či pozastavit (10). Pokud členský stát neoprávněné výdaje (které mohou být nahrazeny způsobilými výdaji) nestáhne nebo zjištěné nedostatky systémů nenapraví, může Komise uplatnit finanční opravy, jimiž se čistá částka financování ze strany EU sníží (11).

| 5.14 | Komise ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2011 zajistila podrobné posouzení jejího prohlášení o věrohodnosti při zřizování a následném fungování systémů řízení a kontroly u každého spolufinancovaného programu, jakož i celkové posouzení vnitrostátních systémů kontroly.

  V případě nekvalitně fungujících systémů Komise jakožto orgán dohledu přeruší a/nebo pozastaví platby. O výkonu této své povinnosti podává Komise zprávu ve výroční zprávě o činnosti. Pokud jde o rok 2011, GŘ pro regionální politiku hlásí 70 přerušení platebních termínů a dočasné pozastavení u 10 programů. GŘ pro zaměstnanost hlásí v roce 2011 21 přerušení a 3 další pozastavení. |
| --- | --- |

5.14

V případě nekvalitně fungujících systémů Komise jakožto orgán dohledu přeruší a/nebo pozastaví platby. O výkonu této své povinnosti podává Komise zprávu ve výroční zprávě o činnosti. Pokud jde o rok 2011, GŘ pro regionální politiku hlásí 70 přerušení platebních termínů a dočasné pozastavení u 10 programů. GŘ pro zaměstnanost hlásí v roce 2011 21 přerušení a 3 další pozastavení.

Energetika a doprava

| 5.15 | Cílem energetické politiky Evropské unie je přispět k tomu, aby byla občanům a podnikům zajištěna cenově dostupná energie, konkurenceschopné ceny a technologicky pokročilé energetické služby. Tato politika prosazuje udržitelnou produkci, přepravu a spotřebu energie a bezpečné dodávky energie v rámci Evropské unie a jejích členských států. Hlavním finančním nástrojem energetické politiky je Evropský energetický program pro hospodářské oživení (EEPR), z něhož se financují projekty převážně formou grantů a dotací. |
| --- | --- |

5.15

Cílem energetické politiky Evropské unie je přispět k tomu, aby byla občanům a podnikům zajištěna cenově dostupná energie, konkurenceschopné ceny a technologicky pokročilé energetické služby. Tato politika prosazuje udržitelnou produkci, přepravu a spotřebu energie a bezpečné dodávky energie v rámci Evropské unie a jejích členských států. Hlavním finančním nástrojem energetické politiky je Evropský energetický program pro hospodářské oživení (EEPR), z něhož se financují projekty převážně formou grantů a dotací.

| 5.16 | Cílem dopravních politik je rozvíjet vnitřní trh, zvýšit hospodářskou soutěž a inovace a integrovat dopravní sítě. V této oblasti podporují politiky EU mobilitu, udržitelný rozvoj a bezpečnost dopravy. Hlavním finančním nástrojem je program transevropských dopravních sítí (TEN-T), který zajišťuje finanční prostředky pro velké projekty dopravní infrastruktury. |
| --- | --- |

5.16

Cílem dopravních politik je rozvíjet vnitřní trh, zvýšit hospodářskou soutěž a inovace a integrovat dopravní sítě. V této oblasti podporují politiky EU mobilitu, udržitelný rozvoj a bezpečnost dopravy. Hlavním finančním nástrojem je program transevropských dopravních sítí (TEN-T), který zajišťuje finanční prostředky pro velké projekty dopravní infrastruktury.

| 5.17 | Platby v oblasti energetiky a dopravy v rámci rozpočtových hlav 06 a 32 byly v roce 2011 v řádu 2 miliard EUR (12). |
| --- | --- |

5.17

Platby v oblasti energetiky a dopravy v rámci rozpočtových hlav 06 a 32 byly v roce 2011 v řádu 2 miliard EUR (12).

Řízení a kontrola výdajů na energetiku a dopravu

| 5.18 | Komise (GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku) provádí výdaje na energetiku a dopravu přímým a nepřímým centralizovaným řízením (prostřednictvím dvou výkonných agentur a společného podniku (13)) a rovněž společným řízením (například prostřednictvím fondů na vyřazování jaderných zařízení z provozu nebo evropského finančního nástroje pro energetickou účinnost). |
| --- | --- |

5.18

Komise (GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku) provádí výdaje na energetiku a dopravu přímým a nepřímým centralizovaným řízením (prostřednictvím dvou výkonných agentur a společného podniku (13)) a rovněž společným řízením (například prostřednictvím fondů na vyřazování jaderných zařízení z provozu nebo evropského finančního nástroje pro energetickou účinnost).

| 5.19 | Komise obvykle financuje projekty vybrané na základě formálních výzev k předkládání nabídek na projekty. Platby na schválené projekty vyplácí přímo příjemcům na základě grantových dohod nebo rozhodnutí Komise o financování. Příjemci jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jimi být také veřejné nebo soukromé společnosti. Téměř všechny platby jsou rozděleny do splátek: záloha nebo předběžné financování při podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování a poté průběžné a konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci vykázali. |
| --- | --- |

5.19

Komise obvykle financuje projekty vybrané na základě formálních výzev k předkládání nabídek na projekty. Platby na schválené projekty vyplácí přímo příjemcům na základě grantových dohod nebo rozhodnutí Komise o financování. Příjemci jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jimi být také veřejné nebo soukromé společnosti. Téměř všechny platby jsou rozděleny do splátek: záloha nebo předběžné financování při podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování a poté průběžné a konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci vykázali.

| 5.20 | Hlavními prvky kontroly výdajů, kterou provádí Komise, jsou hodnocení návrhů podle stanovených výběrových kritérií a kritérií pro poskytnutí grantu, poskytování informací a pokynů příjemcům a monitorování a ověřování realizace projektů na základě zpráv o finančním a technickém pokroku, které předkládají příjemci. Pokud to vyžadují dohody o financování, musí být výkazy výdajů osvědčeny nezávislým externím auditorem nebo příslušným vnitrostátním subjektem. |
| --- | --- |

5.20

Hlavními prvky kontroly výdajů, kterou provádí Komise, jsou hodnocení návrhů podle stanovených výběrových kritérií a kritérií pro poskytnutí grantu, poskytování informací a pokynů příjemcům a monitorování a ověřování realizace projektů na základě zpráv o finančním a technickém pokroku, které předkládají příjemci. Pokud to vyžadují dohody o financování, musí být výkazy výdajů osvědčeny nezávislým externím auditorem nebo příslušným vnitrostátním subjektem.

| 5.21 | Kromě toho Komise provádí audity ex post, které mají odhalovat a opravovat chyby, kterým případně nezamezily dřívější kontroly, a poskytnout přiměřenou jistotu ohledně správnosti výdajů. |
| --- | --- |

5.21

Kromě toho Komise provádí audity ex post, které mají odhalovat a opravovat chyby, kterým případně nezamezily dřívější kontroly, a poskytnout přiměřenou jistotu ohledně správnosti výdajů.

Rizika pro správnost

Regionální politika

| 5.22 | Hlavní riziko v souvislosti s výdaji EFRR a FS spočívá ve financování projektů, které nejsou v souladu s pravidly EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo které nesplňují podmínky způsobilosti stanovené nařízeními EU či operačními programy. Dalším rizikem je, že příjemci vykáží určité náklady, které nejsou způsobilé. |
| --- | --- |

5.22

Hlavní riziko v souvislosti s výdaji EFRR a FS spočívá ve financování projektů, které nejsou v souladu s pravidly EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo které nesplňují podmínky způsobilosti stanovené nařízeními EU či operačními programy. Dalším rizikem je, že příjemci vykáží určité náklady, které nejsou způsobilé.

| 5.22 | Komise s tímto hodnocením souhlasí, jak je podrobně uvedeno v pracovním dokumentu jejích útvarů „Analýza chyb v police soudržnosti v letech 2006–2009“ (SEK(2011) 1179 z 5. října 2011). V tomto dokumentu Komise uvádí konkrétní akce na zmírnění rizik (zejména další pokyny a školení řídících orgánů o zjištěných rizicích, včasné provádění finančních oprav, přerušení a pozastavení plateb, cílenější kontrolní činnost v nejrizikovějších oblastech). |
| --- | --- |

5.22

| 5.23 | Při provádění operačních programů se orgány členských států potýkají s navzájem konkurenčními prioritami. Na jedné straně musí být výdaje předmětem odpovídajících kontrol správnosti, ale na druhé straně je nutné zajistit včasné čerpání prostředků EU, které byly dány k dispozici. V praxi může být snaha o včasné provádění programu v rozporu s důsledným uplatňováním důkladných kontrol. |
| --- | --- |

5.23

Při provádění operačních programů se orgány členských států potýkají s navzájem konkurenčními prioritami. Na jedné straně musí být výdaje předmětem odpovídajících kontrol správnosti, ale na druhé straně je nutné zajistit včasné čerpání prostředků EU, které byly dány k dispozici. V praxi může být snaha o včasné provádění programu v rozporu s důsledným uplatňováním důkladných kontrol.

| 5.23 | Komise souhlasí, že řádný systém řízení a kontroly je takový, který umožňuje osvědčení zákonných a řádných výdajů a současně zajišťuje včasné čerpání prostředků. |
| --- | --- |

5.23

| 5.24 | Pokud se případy nedodržení požadavků na jednotlivých úrovních kontroly v členském státě anebo při kontrolách Komise neodhalí ani neopraví, vede to k úhradě nezpůsobilých výdajů z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

5.24

Pokud se případy nedodržení požadavků na jednotlivých úrovních kontroly v členském státě anebo při kontrolách Komise neodhalí ani neopraví, vede to k úhradě nezpůsobilých výdajů z rozpočtu EU.

| 5.24 | Pokud je v úhradě Komise zjištěn přeplatek, znamená to, že platba nemusela v době certifikace ještě projít celým kontrolním řetězcem na vnitrostátní a unijní úrovni, protože řídicí a kontrolní systém má víceletou povahu. |
| --- | --- |

5.24

Energetika a doprava

| 5.25 | Hlavním rizikem u výdajů na energetiku a dopravu je, že nezpůsobilé náklady, které příjemci vykázali, nebudou Komisí před proplacením odhaleny. Kromě toho zde stejně jako v případě EFRR a FS existují rizika plynoucí z nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. V případě TEN-T je však možný dopad těchto rizik na rozpočet EU zmírněn tím, že způsobilé výdaje často převyšují strop definovaný v dohodách o financování. |
| --- | --- |

5.25

Hlavním rizikem u výdajů na energetiku a dopravu je, že nezpůsobilé náklady, které příjemci vykázali, nebudou Komisí před proplacením odhaleny. Kromě toho zde stejně jako v případě EFRR a FS existují rizika plynoucí z nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. V případě TEN-T je však možný dopad těchto rizik na rozpočet EU zmírněn tím, že způsobilé výdaje často převyšují strop definovaný v dohodách o financování.

| 5.26 | Koncentrace velké části plateb do omezeného období může nepříznivě ovlivnit účelnost systémů dohledu a kontroly a zvýšit riziko výskytu chyb (viz bod 1.35). V roce 2011 bylo 32 % hodnoty plateb z EEPR provedeno v prosinci. U tohoto programu je navíc tendence vyplácet finanční prostředky co nejrychleji, přičemž i toto může mít na uplatňování náležitých kontrol nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

5.26

Koncentrace velké části plateb do omezeného období může nepříznivě ovlivnit účelnost systémů dohledu a kontroly a zvýšit riziko výskytu chyb (viz bod 1.35). V roce 2011 bylo 32 % hodnoty plateb z EEPR provedeno v prosinci. U tohoto programu je navíc tendence vyplácet finanční prostředky co nejrychleji, přičemž i toto může mít na uplatňování náležitých kontrol nepříznivý dopad.

Rozsah a koncepce auditu

| 5.27 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu regionální politiky, energetiky a dopravy je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb (14) v členských státech a v Komisi; |
| --- | --- | --- |

5.27

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu regionální politiky, energetiky a dopravy je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb (14) v členských státech a v Komisi;

| b) | posouzení zkoumaných systémů se vztahovalo na:






  — | auditní orgány pro EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 (15), |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení zkoumaných systémů se vztahovalo na:

—

auditní orgány pro EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 (15),

| — | postupy prováděné na úrovni Komise a členského státu v souvislosti s uzávěrkou programů za programové období 2000–2006, |
| --- | --- |

—

postupy prováděné na úrovni Komise a členského státu v souvislosti s uzávěrkou programů za programové období 2000–2006,

| — | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise obsažených ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro regionální politiku, GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku. |
| --- | --- |

—

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise obsažených ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro regionální politiku, GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 5.28 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 5.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 59 % ze 180 kontrolovaných plateb. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 6,0 % (16). |
| --- | --- |

5.28

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 5.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby v 59 % ze 180 kontrolovaných plateb. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 6,0 % (16).

| 5.28 | Komise konstatuje, že míra chyb se již druhým rokem nachází na podstatně nižší úrovni (6 %), než kterou Účetní dvůr zaznamenával v letech 2006–2008. Tento pozitivní vývoj se odvíjí od posílených kontrol v programovém období 2007–2013 a přísné politice přerušení / pozastavení plateb při odhalených nedostatcích v souladu s akčním plánem na rok 2008.

  Jak vyplývá z tabulky 1.3 v kapitole 1, kombinovaná pravděpodobná míra chyb v oblasti regionální politiky, dopravy, energetiky a zaměstnanosti a sociálních věcí se rovněž výrazně snížila ve srovnání s rokem 2010 ze 7,7 % na 5,1 %.


  Komise se ve svých krocích bude nadále zaměřovat na nejvíce rizikové programy a členské státy. |
| --- | --- |

5.28

Jak vyplývá z tabulky 1.3 v kapitole 1, kombinovaná pravděpodobná míra chyb v oblasti regionální politiky, dopravy, energetiky a zaměstnanosti a sociálních věcí se rovněž výrazně snížila ve srovnání s rokem 2010 ze 7,7 % na 5,1 %.

Komise se ve svých krocích bude nadále zaměřovat na nejvíce rizikové programy a členské státy.

| 5.29 | U 62 % operací v oblasti regionální politiky obsahujících chyby se Účetní dvůr domnívá, že orgány členských států měly k dispozici dostatečné informace k tomu, aby před osvědčením výdajů, jež se předkládá Komisi, zjistily a opravily alespoň některé z nich. |
| --- | --- |

5.29

U 62 % operací v oblasti regionální politiky obsahujících chyby se Účetní dvůr domnívá, že orgány členských států měly k dispozici dostatečné informace k tomu, aby před osvědčením výdajů, jež se předkládá Komisi, zjistily a opravily alespoň některé z nich.

| 5.29 | Komise z těchto případů nekompromisně vyvozuje důsledky, aby dotčené systémy v budoucnosti lépe předcházely chybám před certifikací.

  Od řídicích orgánů se požaduje, aby u všech žádostí, které příjemci předloží, prováděly před certifikací výdajů kontrolu dokumentace. V pozdější fázi provádění projektu (po certifikaci až do ukončení) však lze operace ověřovat i na místě, což vysvětluje, proč nebylo možné část chyb ve vzorku Účetního dvora odhalit (viz též odpověď Komise na body 5.22 a 5.24). Vliv kontrolního systému na snižování míry chyb bývá patrný až v následujících letech po provedení kontrol na všech stupních. |
| --- | --- |

5.29

Od řídicích orgánů se požaduje, aby u všech žádostí, které příjemci předloží, prováděly před certifikací výdajů kontrolu dokumentace. V pozdější fázi provádění projektu (po certifikaci až do ukončení) však lze operace ověřovat i na místě, což vysvětluje, proč nebylo možné část chyb ve vzorku Účetního dvora odhalit (viz též odpověď Komise na body 5.22 a 5.24). Vliv kontrolního systému na snižování míry chyb bývá patrný až v následujících letech po provedení kontrol na všech stupních.

| 5.30 | V případě regionální politiky byly nedostatky v ověřování ze strany vnitrostátních orgánů zjištěny především u „primárních kontrol“, které provádějí řídicí orgány a zprostředkující subjekty. |
| --- | --- |

5.30

V případě regionální politiky byly nedostatky v ověřování ze strany vnitrostátních orgánů zjištěny především u „primárních kontrol“, které provádějí řídicí orgány a zprostředkující subjekty.

Nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek zjištěno v jedné čtvrtině operací

| 5.31 | Audity v předcházejících letech ukázaly, že postupy zadávání veřejných zakázek jsou mimořádně náchylné k chybám (17). V roce 2011 Účetní dvůr zkontroloval 298 zadávacích řízení na práce a služby, na jejichž základě vznikly výdaje u 180 operací osvědčených pro Komisi (18). Souhrnná odhadovaná hodnota kontrolovaných veřejných zakázek činí 6,7 miliardy EUR (19). |
| --- | --- |

5.31

Audity v předcházejících letech ukázaly, že postupy zadávání veřejných zakázek jsou mimořádně náchylné k chybám (17). V roce 2011 Účetní dvůr zkontroloval 298 zadávacích řízení na práce a služby, na jejichž základě vznikly výdaje u 180 operací osvědčených pro Komisi (18). Souhrnná odhadovaná hodnota kontrolovaných veřejných zakázek činí 6,7 miliardy EUR (19).

| 5.31 | Chyby v zadávání veřejných zakázek se týkají nedodržení pravidel vnitřního trhu a nejsou vlastní jen politice soudržnosti, jak je patrno v jiných kapitolách této zprávy. |
| --- | --- |

5.31

| 5.32 | Podle zjištění Účetního dvora se pravidla EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek nedodržovala ve 25 % ze 180 kontrolovaných operací. V 9 % kontrolovaných operací byla pravidla porušena závažným způsobem (viz příklad 5.1). Tyto chyby představují 44 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb pro tuto skupinu politik se podílí přibližně 58 %. |
| --- | --- |

5.32

Podle zjištění Účetního dvora se pravidla EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek nedodržovala ve 25 % ze 180 kontrolovaných operací. V 9 % kontrolovaných operací byla pravidla porušena závažným způsobem (viz příklad 5.1). Tyto chyby představují 44 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb pro tuto skupinu politik se podílí přibližně 58 %.

| 5.32 | Přestože dodržování předpisů pro zadávání veřejných zakázek kontrolují Komise i Účetní dvůr stejným způsobem, Komise pracuje s úměrnými paušálními opravami v politice soudržnosti, čímž řeší riziko poškozování rozpočtu EU a zohledňuje povahu a závažnost nesrovnalostí.

  Komise a většina vnitrostátních orgánů používají tyto paušální sazby při aplikaci finančních oprav za porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, a to i při vyvozování důsledků z chyb, které se týkaly zadávacích řízení, a na které upozornil Účetní dvůr. |
| --- | --- |

5.32

Komise a většina vnitrostátních orgánů používají tyto paušální sazby při aplikaci finančních oprav za porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, a to i při vyvozování důsledků z chyb, které se týkaly zadávacích řízení, a na které upozornil Účetní dvůr.

Příklad 5.1 –   Závažná porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

| a) | Využití přímého zadání bez odůvodnění: V případě projektu EEPR, který se týkal výstavby plynovodu, byly stavební práce ve druhé a třetí fázi projektu bez nabídkového řízení zadány konsorciu, které získalo zakázku na první fázi výstavby plynovodu o pět let dříve. To není v souladu s příslušnými právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy pro veřejné zakázky. |
| --- | --- |

a)

Využití přímého zadání bez odůvodnění: V případě projektu EEPR, který se týkal výstavby plynovodu, byly stavební práce ve druhé a třetí fázi projektu bez nabídkového řízení zadány konsorciu, které získalo zakázku na první fázi výstavby plynovodu o pět let dříve. To není v souladu s příslušnými právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy pro veřejné zakázky.

| b) | Přímé zadání dalších prací bez existence nepředvídatelných okolností: V případě projektu FS na výstavbu silnice byly dodatečné práce související se změnami po schválení původního plánu zadány přímo témuž zhotoviteli. Jelikož tyto dodatečné práce nebyly způsobeny nepředvídatelnými okolnostmi, došlo k porušení pravidel pro veřejné zakázky. |
| --- | --- |

b)

Přímé zadání dalších prací bez existence nepředvídatelných okolností: V případě projektu FS na výstavbu silnice byly dodatečné práce související se změnami po schválení původního plánu zadány přímo témuž zhotoviteli. Jelikož tyto dodatečné práce nebyly způsobeny nepředvídatelnými okolnostmi, došlo k porušení pravidel pro veřejné zakázky.

| c) | Udělení zakázky jedinému uchazeči bez vyjednání nižší nabídkové ceny: V případě projektu FS souvisejícího s výstavbou čistírny kalů byla předložena pouze jedna nabídka. Příjemce ji vyhodnotil jako nepřijatelnou kvůli vysoké ceně, která činila více než dvojnásobek odhadovaného rozpočtu. Potom příjemce zahájil s tímto jediným předkladatelem nabídky jednání. Po těchto jednáních byla zakázka tomuto uchazeči udělena, avšak při snížení nabídkové ceny o pouhé 1 %. Vzhledem k tomu, že se při jednání nepodařilo zajistit lepší cenu, měl příjemce konstatovat, že zadávací řízení bylo neúspěšné. |
| --- | --- |

c)

Udělení zakázky jedinému uchazeči bez vyjednání nižší nabídkové ceny: V případě projektu FS souvisejícího s výstavbou čistírny kalů byla předložena pouze jedna nabídka. Příjemce ji vyhodnotil jako nepřijatelnou kvůli vysoké ceně, která činila více než dvojnásobek odhadovaného rozpočtu. Potom příjemce zahájil s tímto jediným předkladatelem nabídky jednání. Po těchto jednáních byla zakázka tomuto uchazeči udělena, avšak při snížení nabídkové ceny o pouhé 1 %. Vzhledem k tomu, že se při jednání nepodařilo zajistit lepší cenu, měl příjemce konstatovat, že zadávací řízení bylo neúspěšné.

| d) | Umělé dělení zakázek: V rámci projektu EFRR, který se týkal poskytování poradenských služeb vnitrostátnímu ministerstvu, bylo přímo uděleno několik menších zakázek na podobné nebo totožné služby. V souladu s právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy v oblasti veřejných zakázek měly být tyto služby zadány společně jako služba jediná. Vzhledem k tomu, že souhrnná hodnota by pak přesáhla určitý limit, měla být zakázka udělena až po veřejném nabídkovém řízení, aby svou nabídku předložilo více předkladatelů. |
| --- | --- |

d)

Umělé dělení zakázek: V rámci projektu EFRR, který se týkal poskytování poradenských služeb vnitrostátnímu ministerstvu, bylo přímo uděleno několik menších zakázek na podobné nebo totožné služby. V souladu s právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy v oblasti veřejných zakázek měly být tyto služby zadány společně jako služba jediná. Vzhledem k tomu, že souhrnná hodnota by pak přesáhla určitý limit, měla být zakázka udělena až po veřejném nabídkovém řízení, aby svou nabídku předložilo více předkladatelů.

| e) | Významné změny rozsahu zadávaných prací: V případě projektu FS na výstavbu nové trasy metra se v souvislosti s využitím odborníků, s nimiž se zpočátku nepočítalo, výrazně změnil rozsah a rozpočet zakázky na služby. Potřeba dodatečných prací nevznikla kvůli nepředvídatelným okolnostem, ale spíše kvůli způsobu, jakým zadavatel projekt naplánoval. |
| --- | --- |

e)

Významné změny rozsahu zadávaných prací: V případě projektu FS na výstavbu nové trasy metra se v souvislosti s využitím odborníků, s nimiž se zpočátku nepočítalo, výrazně změnil rozsah a rozpočet zakázky na služby. Potřeba dodatečných prací nevznikla kvůli nepředvídatelným okolnostem, ale spíše kvůli způsobu, jakým zadavatel projekt naplánoval.

| 5.33 | Účetní dvůr kromě toho zjistil jiné nevyčíslitelné chyby týkající se zadávacích řízení a udělování zakázek v dalších 16 % ze 180 kontrolovaných operací. Jedná se o případy nedodržení požadavků na poskytování informací a propagaci (například pozdní zveřejnění oznámení o zadání zakázky), nedostatky v zadávací dokumentaci a procedurální nedostatky v hodnocení nabídek. Tyto chyby nejsou zahrnuty do míry chyb, kterou Účetní dvůr odhadl (viz bod 5.28) (20). |
| --- | --- |

5.33

Účetní dvůr kromě toho zjistil jiné nevyčíslitelné chyby týkající se zadávacích řízení a udělování zakázek v dalších 16 % ze 180 kontrolovaných operací. Jedná se o případy nedodržení požadavků na poskytování informací a propagaci (například pozdní zveřejnění oznámení o zadání zakázky), nedostatky v zadávací dokumentaci a procedurální nedostatky v hodnocení nabídek. Tyto chyby nejsou zahrnuty do míry chyb, kterou Účetní dvůr odhadl (viz bod 5.28) (20).

| 5.33 | Komise bude vyvozovat důsledky ze všech chyb hlášených Účetním dvorem a uplatní finanční opravy všude tam, kde to je vhodné a právně možné. |
| --- | --- |

5.33

Více než polovina všech vyčíslitelných chyb zjištěných Účetním dvorem se týká nezpůsobilých nákladů

| 5.34 | Účetní dvůr zjistil, že nezpůsobilé náklady byly vykázány ve 12 % kontrolovaných operací. Tyto chyby představují 56 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb pro tuto skupinu politik se podílí přibližně 42 % (viz příklad 5.2). |
| --- | --- |

5.34

Účetní dvůr zjistil, že nezpůsobilé náklady byly vykázány ve 12 % kontrolovaných operací. Tyto chyby představují 56 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb pro tuto skupinu politik se podílí přibližně 42 % (viz příklad 5.2).

| 5.34 | Komise se snaží zajistit, aby příjemci a řídící orgány programů znali pravidla způsobilosti. Dělá to s pomocí školení a pokynů. V případě regionální politiky by řídící orgány měly předávat tyto znalosti všem dalším orgánům, které odpovídají za hospodaření s prostředky. Co se týče regionální politiky, když Komise zjistí složitá pravidla na úrovni programu, doporučuje členskému státu, aby je zjednodušil.

  Komise bude nadále soustředit své kroky na programové orgány, u nichž byla zjištěna rizika (viz též odpovědi na body 5.24 a 5.28). |
| --- | --- |

5.34

Komise bude nadále soustředit své kroky na programové orgány, u nichž byla zjištěna rizika (viz též odpovědi na body 5.24 a 5.28).

Příklad 5.2 –   Nezpůsobilé náklady

| a) | Nedodržení rozhodnutí o schválení projektu: Prostřednictvím nástroje finančního inženýrství financovaného z EFRR na podporu malých a středních podniků byly poskytnuty finanční prostředky také velkým podnikům. To však nebylo podle vnitrostátního rozhodnutí o financování daného projektu povoleno. |
| --- | --- |

a)

Nedodržení rozhodnutí o schválení projektu: Prostřednictvím nástroje finančního inženýrství financovaného z EFRR na podporu malých a středních podniků byly poskytnuty finanční prostředky také velkým podnikům. To však nebylo podle vnitrostátního rozhodnutí o financování daného projektu povoleno.

| b) | Nezohlednění výnosů z prodeje starého strojního zařízení, za něž byla z prostředků EFRR pořízena náhrada: V případě jednoho projektu EFRR souvisejícího s nákupem kovoobráběcích strojů se mělo přihlédnout k výnosu z prodeje vyřazených strojů, za něž byla pořízena náhrada, což by snížilo vykázané výdaje na nákup nového zařízení. |
| --- | --- |

b)

Nezohlednění výnosů z prodeje starého strojního zařízení, za něž byla z prostředků EFRR pořízena náhrada: V případě jednoho projektu EFRR souvisejícího s nákupem kovoobráběcích strojů se mělo přihlédnout k výnosu z prodeje vyřazených strojů, za něž byla pořízena náhrada, což by snížilo vykázané výdaje na nákup nového zařízení.

| c) | Nedodržení zvláštních ustanovení vnitrostátních pravidel pro způsobilost: V případě projektu FS týkajícího se výstavby dálnice byly uhrazeny náklady spojené s finančními a pojišťovacími službami. Takové náklady však podle vnitrostátních pravidel nejsou způsobilé. |
| --- | --- |

c)

Nedodržení zvláštních ustanovení vnitrostátních pravidel pro způsobilost: V případě projektu FS týkajícího se výstavby dálnice byly uhrazeny náklady spojené s finančními a pojišťovacími službami. Takové náklady však podle vnitrostátních pravidel nejsou způsobilé.

| d) | Vykázání více různých nezpůsobilých nákladů na projekt: V souvislosti s přípravnými studiemi pro výstavbu tunelu v rámci jednoho projektu TEN-T byla dvakrát vykázána jedna faktura. Dále chyběla klíčová dokumentace týkající se zadávání veřejných zakázek (například zpráva hodnotícího výboru a vítězná nabídka předkladatele). Jelikož však celkové vykázané náklady byly mnohem vyšší než maximální příspěvek EU, nemělo toto nadhodnocení žádný dopad na rozpočet EU (viz bod 5.25). |
| --- | --- |

d)

Vykázání více různých nezpůsobilých nákladů na projekt: V souvislosti s přípravnými studiemi pro výstavbu tunelu v rámci jednoho projektu TEN-T byla dvakrát vykázána jedna faktura. Dále chyběla klíčová dokumentace týkající se zadávání veřejných zakázek (například zpráva hodnotícího výboru a vítězná nabídka předkladatele). Jelikož však celkové vykázané náklady byly mnohem vyšší než maximální příspěvek EU, nemělo toto nadhodnocení žádný dopad na rozpočet EU (viz bod 5.25).

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Auditní orgány

| 5.35 | Nařízení upravující pravidla pro EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 zavedla důležité změny, pokud jde o úlohu a odpovědnost auditních orgánů v členských státech (21). |
| --- | --- |

5.35

Nařízení upravující pravidla pro EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 zavedla důležité změny, pokud jde o úlohu a odpovědnost auditních orgánů v členských státech (21).

| 5.35 | Od samého počátku programového období a nastavení systémů hrály auditní orgány skutečně ústřední úlohu v procesu budování věrohodnosti. Poté podávají Komisi každý rok zprávy s auditorským stanoviskem o fungování systémů řízení a kontroly na základě auditů těchto systémů a statistických vzorků operací. Tyto audity jsou prováděny v souladu se strategií auditu. Komise z toho důvodu s auditory těsně spolupracuje a koordinuje s nimi činnost. Komise už v roce 2009 začala s přezkumem svých metodik a výsledků auditů, jak je popsáno níže. Přispělo to k budování kapacity poskytováním rad, vedení a doporučení auditním orgánům prostřednictvím opakovaného provedení práce. Nařízení dává Komisi za určitých podmínek možnost spoléhat na práci auditního orgánu v procesu vydávání prohlášení o věrohodnosti (článek 73). |
| --- | --- |

5.35

| 5.36 | V rámci 27 členských států bylo ustaveno 112 auditních orgánů pro 434 operačních programů na programové období 2007–2013. Více než polovina těchto auditních orgánů odpovídá za kontrolu operačních programů v souvislosti se všemi třemi fondy ve svém regionu (tj. EFRR, FS a ESF), zatímco zbývající auditní orgány kontrolují specifické operační programy (22) v rámci jednoho fondu. |
| --- | --- |

5.36

V rámci 27 členských států bylo ustaveno 112 auditních orgánů pro 434 operačních programů na programové období 2007–2013. Více než polovina těchto auditních orgánů odpovídá za kontrolu operačních programů v souvislosti se všemi třemi fondy ve svém regionu (tj. EFRR, FS a ESF), zatímco zbývající auditní orgány kontrolují specifické operační programy (22) v rámci jednoho fondu.

| 5.37 | Informace o správnosti výdajů EU v rámci EFRR, ESF a FS pro programové období 2007–2013 uvádějí výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska (23). Přesnost a spolehlivost těchto informací je nutné účinně ověřovat, aby Komise mohla výsledky oznámené auditními orgány ve výročních kontrolních zprávách použít jako jeden z hlavních zdrojů prohlášení o věrohodnosti. V roce 2011 bylo Komisi předloženo celkem 204 výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek (24) v souvislosti s EFRR a FS a 117 výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek v souvislosti s ESF. |
| --- | --- |

5.37

Informace o správnosti výdajů EU v rámci EFRR, ESF a FS pro programové období 2007–2013 uvádějí výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska (23). Přesnost a spolehlivost těchto informací je nutné účinně ověřovat, aby Komise mohla výsledky oznámené auditními orgány ve výročních kontrolních zprávách použít jako jeden z hlavních zdrojů prohlášení o věrohodnosti. V roce 2011 bylo Komisi předloženo celkem 204 výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek (24) v souvislosti s EFRR a FS a 117 výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek v souvislosti s ESF.

| 5.37 | GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost a sociální věci vydaly ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2011 podrobné posouzení přesnosti a spolehlivosti auditních informací a výsledků, které nahlásily auditní orgány ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2011 (viz str. 63 až 66 VZČ GŘ pro regionální politiku a str. 42 až 45 VZČ GŘ pro zaměstnanost a sociální věci). |
| --- | --- |

5.37

| 5.38 | V roce 2011 Účetní dvůr provedl své vlastní šetření sedmi auditních orgánů a posoudil práci Komise, pokud jde o dohled nad těmito orgány (25). |
| --- | --- |

5.38

V roce 2011 Účetní dvůr provedl své vlastní šetření sedmi auditních orgánů a posoudil práci Komise, pokud jde o dohled nad těmito orgány (25).

| 5.38 | V oblasti regionální politiky prováděla Komise audity zcela nebo zčásti zaměřené na kontrolu práce 34 auditních orgánů ke konci roku 2011 (29 auditních orgánů dokončeno, 5 ještě probíhá) v návaznosti na analýzu rizika v roce 2009, která je každý rok aktualizována. |
| --- | --- |

5.38

Prověrka sedmi auditních orgánů provedená Účetním dvorem

| 5.39 | Příloha 5.2
  obsahuje výsledky testování jednotlivých klíčových požadavků a celkové hodnocení kontrolovaných auditních orgánů. Při vyvozování celkového závěru věnoval Účetní dvůr zvláštní pozornost výročním kontrolním zprávám a výročním stanoviskům a dále těm činnostem auditních orgánů, které měly na závěry uvedené v těchto dokumentech přímý a důležitý vliv (26). |
| --- | --- |

5.39

Příloha 5.2
  obsahuje výsledky testování jednotlivých klíčových požadavků a celkové hodnocení kontrolovaných auditních orgánů. Při vyvozování celkového závěru věnoval Účetní dvůr zvláštní pozornost výročním kontrolním zprávám a výročním stanoviskům a dále těm činnostem auditních orgánů, které měly na závěry uvedené v těchto dokumentech přímý a důležitý vliv (26).

| 5.39 | Komise zohlední nález Účetního dvora ve svém hodnocení vnitrostátních auditních orgánů, aby podpořila zlepšení tam, kde je jich zapotřebí, a aby zaručila podmínky pro jednotný audit v následujících letech. |
| --- | --- |

5.39

| 5.40 | U každého ze sedmi auditních orgánů ve vzorku Účetní dvůr přezkoumával:






  a) | jejich organizační uspořádání a metodiku auditu; |
| --- | --- | --- |

5.40

U každého ze sedmi auditních orgánů ve vzorku Účetní dvůr přezkoumával:

a)

jejich organizační uspořádání a metodiku auditu;

| b) | pracovní dokumenty týkající se až čtyř auditů systémů; |
| --- | --- |

b)

pracovní dokumenty týkající se až čtyř auditů systémů;

| c) | pracovní dokumenty u vzorku až 25 auditů operací, včetně opakovaného provedení nejméně pěti z těchto 25 auditů Účetním dvorem; |
| --- | --- |

c)

pracovní dokumenty u vzorku až 25 auditů operací, včetně opakovaného provedení nejméně pěti z těchto 25 auditů Účetním dvorem;

| d) | výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska za rok 2011 a související pracovní dokumenty. |
| --- | --- |

d)

výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska za rok 2011 a související pracovní dokumenty.

| 5.40 | Komise konstatuje, že její metodika auditu, při němž šetří práci auditních orgánů, je v souladu s metodikou Účetního dvora. |
| --- | --- |

5.40

| 5.41 | Účetní dvůr označil fungování čtyř ze sedmi kontrolovaných auditních orgánů za účelné. U těchto čtyř orgánů má Účetní dvůr za to, že jejich výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska jsou spolehlivá a že všechny nebo většina klíčových požadavků byly splněny. |
| --- | --- |

5.41

Účetní dvůr označil fungování čtyř ze sedmi kontrolovaných auditních orgánů za účelné. U těchto čtyř orgánů má Účetní dvůr za to, že jejich výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska jsou spolehlivá a že všechny nebo většina klíčových požadavků byly splněny.

| 5.41 | Komise sdílí to, jak Účetní dvůr posuzuje tyto čtyři auditní orgány a cestou svých vlastních auditů dospěla k podobným závěrům. |
| --- | --- |

5.41

| 5.42 | Z ostatních tří auditních orgánů: |
| --- | --- |

5.42

Z ostatních tří auditních orgánů:

| 5.42 | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora a přijímá nápravné a preventivní kroky. |
| --- | --- |

5.42

| a) | byly dva vyhodnoceny jako „částečně účelné“, protože v souvislosti s některými klíčovými požadavky byly zjištěny určité problémy a míra chyb nahlášená ve výroční kontrolní zprávě byla podhodnocena; |
| --- | --- |

a)

byly dva vyhodnoceny jako „částečně účelné“, protože v souvislosti s některými klíčovými požadavky byly zjištěny určité problémy a míra chyb nahlášená ve výroční kontrolní zprávě byla podhodnocena;

| a) | Co se týče dvou auditních orgánů, které byly vyhodnoceny jako částečně účelné, Komise v jednom případě akceptovala výrok auditora pro účely prohlášení o věrohodnosti, protože byl s výhradou. V druhém případě Komise zjistila a opravila nesprávnou extrapolaci chyb v procesu vydávání prohlášení o věrohodnosti, jak je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti. |
| --- | --- |

a)

| b) | jeden byl vyhodnocen jako „neúčelný“, protože téměř u všech klíčových požadavků byly zjištěny závažné problémy. Míra chyb nahlášená ve výroční kontrolní zprávě proto není považována za spolehlivou. Stejná zjištění učinila u tohoto auditního orgánu také Komise a zaznamenala i další nedostatky řídicích a kontrolních systémů souvisejících s operačními programy, které tento orgán kontroloval (viz bod 5.49 b)). |
| --- | --- |

b)

jeden byl vyhodnocen jako „neúčelný“, protože téměř u všech klíčových požadavků byly zjištěny závažné problémy. Míra chyb nahlášená ve výroční kontrolní zprávě proto není považována za spolehlivou. Stejná zjištění učinila u tohoto auditního orgánu také Komise a zaznamenala i další nedostatky řídicích a kontrolních systémů souvisejících s operačními programy, které tento orgán kontroloval (viz bod 5.49 b)).

| 5.43 | Účetní dvůr identifikoval následující oblasti, v nichž lze dosáhnout zlepšení: |
| --- | --- |

5.43

Účetní dvůr identifikoval následující oblasti, v nichž lze dosáhnout zlepšení:

5.43

| a) | čtyři auditní orgány neměly v kontrolních seznamech používaných při auditu dostatečně pokryta hlavní rizika pro správnost výdajů. Týká se to především rozsahu ověřování a rozsahu kontrol v souvislosti s veřejnými zakázkami, pravidel pro státní podporu, projektů vytvářející příjmy a způsobu výběru projektů. Do těchto kontrolních seznamů zatím také nebyly začleněny pokyny, které Komise vydala k nástrojům finančního inženýrství; |
| --- | --- |

a)

čtyři auditní orgány neměly v kontrolních seznamech používaných při auditu dostatečně pokryta hlavní rizika pro správnost výdajů. Týká se to především rozsahu ověřování a rozsahu kontrol v souvislosti s veřejnými zakázkami, pravidel pro státní podporu, projektů vytvářející příjmy a způsobu výběru projektů. Do těchto kontrolních seznamů zatím také nebyly začleněny pokyny, které Komise vydala k nástrojům finančního inženýrství;

| a) | Rozsáhlou kontrolou auditních orgánů v letech 2009–2011 Komise také zjistila, že je třeba v některých případech a konkrétních oblastech posílit kontrolní seznamy, které v současné době používají vnitrostátní auditní orgány pro audit operací. V návaznosti na to Komise rozeslala v říjnu 2011 auditním orgánům členských států vlastní kontrolní seznamy pro operace.

  Tyto kontrolní seznamy pokrývají otázky, na které upozornil Účetní dvůr: zadávání veřejných zakázek, pravidla státní podpory, projekty vytvářející příjmy (ziskové projekty) a postupy při výběru projektů. Co se týče zadávání veřejných zakázek, Komise se členskými státy podělila o analýzu typů chyb, které byly v oblasti soudržnosti zjištěny při unijních auditech v předchozích letech, a zahájila akci zaměřenou na zjišťování osvědčených postupů a možných reakcí členských států určených k nápravě takových chyb a snížení jejich výskytu (viz též bod 6.29 a)). |
| --- | --- |

a)

Tyto kontrolní seznamy pokrývají otázky, na které upozornil Účetní dvůr: zadávání veřejných zakázek, pravidla státní podpory, projekty vytvářející příjmy (ziskové projekty) a postupy při výběru projektů. Co se týče zadávání veřejných zakázek, Komise se členskými státy podělila o analýzu typů chyb, které byly v oblasti soudržnosti zjištěny při unijních auditech v předchozích letech, a zahájila akci zaměřenou na zjišťování osvědčených postupů a možných reakcí členských států určených k nápravě takových chyb a snížení jejich výskytu (viz též bod 6.29 a)).

| b) | u dvou auditních orgánů nebylo řízení kvality auditů systémů a/nebo operací v souladu s jejich vlastní auditní příručkou a u dalších dvou orgánů nebylo nijak zdokumentováno; |
| --- | --- |

b)

u dvou auditních orgánů nebylo řízení kvality auditů systémů a/nebo operací v souladu s jejich vlastní auditní příručkou a u dalších dvou orgánů nebylo nijak zdokumentováno;

| c) | u dvou auditních orgánů buď nebyla použitá metodika výběru vzorků pro audit vhodná z hlediska pokynů, které vydal Výbor pro koordinaci fondů (COCOF) (27), nebo auditní orgány tuto metodiku uplatňovaly nesprávně, takže výsledky jejich auditů nebylo možné extrapolovat dle požadavků. |
| --- | --- |

c)

u dvou auditních orgánů buď nebyla použitá metodika výběru vzorků pro audit vhodná z hlediska pokynů, které vydal Výbor pro koordinaci fondů (COCOF) (27), nebo auditní orgány tuto metodiku uplatňovaly nesprávně, takže výsledky jejich auditů nebylo možné extrapolovat dle požadavků.

| c) | Komise zjistila podobné nedostatky při svých auditech a zvyšuje úsilí při poskytování pokynů k výběru vzorků. |
| --- | --- |

c)

Posouzení dohledu Komise nad auditními orgány

| 5.44 | V roce 2011 provedla Komise prověrku u vzorku auditních orgánů (28) a na základě dokumentárního přezkumu posoudila realizaci jejich auditní strategie a spolehlivost měr chyb vykazovaných ve výročních kontrolních zprávách. |
| --- | --- |

5.44

V roce 2011 provedla Komise prověrku u vzorku auditních orgánů (28) a na základě dokumentárního přezkumu posoudila realizaci jejich auditní strategie a spolehlivost měr chyb vykazovaných ve výročních kontrolních zprávách.

| 5.44 | V letech 2009–2011 realizovala Komise 127 auditních misí, které se zbývaly 34 auditními orgány EFRR/FS a 78 auditních misí, které prověřily 67 auditních orgánů ESF. Koncem roku 2011 byla dokončena auditní práce (jak kontrola dokumentace, tak audit na místě, který se týkal přezkumu systémových auditů, metodiky auditu, opakovaného provedení systémových auditů a auditu operací) u 29 auditních orgánů EFRR/FS a 67 auditních orgánů ESF.

  Cestou kontroly dokumentace zakončené případnými zjišťovacími misemi na místě posoudila Komise také provádění strategie auditu a spolehlivost míry chyb, které byly nahlášeny ve VZČ za všechny auditní orgány. |
| --- | --- |

5.44

Cestou kontroly dokumentace zakončené případnými zjišťovacími misemi na místě posoudila Komise také provádění strategie auditu a spolehlivost míry chyb, které byly nahlášeny ve VZČ za všechny auditní orgány.

Posouzení prověrky vzorku auditních orgánů ze strany Komise

| 5.45 | Účetní dvůr přezkoumal pracovní dokumenty Komise a podpůrnou dokumentaci GŘ pro regionální politiku týkající se 14 auditních orgánů, které kontrolovaly 39 operačních programů, a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování týkající se sedmi auditních orgánů, které kontrolovaly sedm operačních programů (29). |
| --- | --- |

5.45

Účetní dvůr přezkoumal pracovní dokumenty Komise a podpůrnou dokumentaci GŘ pro regionální politiku týkající se 14 auditních orgánů, které kontrolovaly 39 operačních programů, a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování týkající se sedmi auditních orgánů, které kontrolovaly sedm operačních programů (29).

| 5.46 | Komise zjistila podobné nedostatky, jaké odhalil i Účetní dvůr při vlastních kontrolách auditních orgánů (viz body 5.42 a 5.43). |
| --- | --- |

5.46

Komise zjistila podobné nedostatky, jaké odhalil i Účetní dvůr při vlastních kontrolách auditních orgánů (viz body 5.42 a 5.43).

| 5.46 | Komise souhlasí s hodnocením souladu a účelnosti práce auditních orgánů. |
| --- | --- |

5.46

| 5.47 | Účetní dvůr konstatoval, že ve všech případech, kdy Komise zjistila konkrétní nedostatky, byly členské státy informovány o tom, jaká nápravná opatření je třeba přijmout. |
| --- | --- |

5.47

Účetní dvůr konstatoval, že ve všech případech, kdy Komise zjistila konkrétní nedostatky, byly členské státy informovány o tom, jaká nápravná opatření je třeba přijmout.

| 5.47 | V průběhu rozsáhlého šetření auditních orgánů Komise v případě potřeby skutečně vyrozuměla auditní orgány o cílených doporučeních, jež měla napravit zjištěné nedostatky.

  Značně to přispělo k budování kapacity a tím k celkovému zkvalitnění práce a výsledků auditu auditních orgánů. Komise tak mohla v některých případech uzavřít dohody podle článku 73, vyvodit další poučení a šířit řádný postup mezi všechny auditní orgány. |
| --- | --- |

5.47

Značně to přispělo k budování kapacity a tím k celkovému zkvalitnění práce a výsledků auditu auditních orgánů. Komise tak mohla v některých případech uzavřít dohody podle článku 73, vyvodit další poučení a šířit řádný postup mezi všechny auditní orgány.

Posouzení dokumentárních přezkumů Komise týkajících se výročních kontrolních zpráv

| 5.48 | U všech 112 výročních kontrolních zpráv Komise zkontrolovala, že jak tyto zprávy, tak výroční stanoviska splňují požadavky nařízení z hlediska obsahu i formátu. Tuto kontrolu provedla prostřednictvím analýzy informací, které poskytly auditní orgány v souvislosti s fungováním řídicích a kontrolních systémů, a kontrolou výpočtu vykázané míry chyb. Komise při této prověrce přihlížela i k dalším informacím, které měla o řídicích a kontrolních systémech pro operační programy k dispozici. |
| --- | --- |

5.48

U všech 112 výročních kontrolních zpráv Komise zkontrolovala, že jak tyto zprávy, tak výroční stanoviska splňují požadavky nařízení z hlediska obsahu i formátu. Tuto kontrolu provedla prostřednictvím analýzy informací, které poskytly auditní orgány v souvislosti s fungováním řídicích a kontrolních systémů, a kontrolou výpočtu vykázané míry chyb. Komise při této prověrce přihlížela i k dalším informacím, které měla o řídicích a kontrolních systémech pro operační programy k dispozici.

| 5.48 | Analýza výročních kontrolních zpráv (VKZ) a auditorských stanovisek je náročná pracovní akce na počátku každého roku. Berou se při ní v úvahu všechny výsledky vnitrostátních auditů, které auditní orgány obdržely v průběhu roku, i další auditní výsledky Komise a Evropského účetního dvora. Útvary Komise kromě toho vykonaly v roce 2012 zjišťovací mise na místě v 11 členských státech a sbíraly další důkazy a získávaly vysvětlení k předloženým VKZ a zvláště k metodice výpočtu míry chyb. Výsledky této analýzy představují hlavní zdroj informací pro proces budování věrohodnosti, jak je vysvětleno ve VZČ. |
| --- | --- |

5.48

| 5.49 | Komise měla za to, že míra chyb vykázaná ve výročních kontrolních zprávách auditních orgánů za rok 2011 je: |
| --- | --- |

5.49

Komise měla za to, že míra chyb vykázaná ve výročních kontrolních zprávách auditních orgánů za rok 2011 je:

5.49

| a) | spolehlivá u 363 z 434 operačních programů (84 %). Na těchto 363 operačních programů připadá 67 % odhadovaných výdajů v programovém období 2007–2013; |
| --- | --- |

a)

spolehlivá u 363 z 434 operačních programů (84 %). Na těchto 363 operačních programů připadá 67 % odhadovaných výdajů v programovém období 2007–2013;

| b) | nespolehlivá u 71 operačních programů (16 %). Na těchto 71 operačních programů připadá 33 % odhadovaných výdajů v programovém období 2007–2013. U těchto operačních programů Komise na základě vlastního posouzení fungování řídicích a kontrolních systémů přepočítala míru chyb nebo použila pevnou míru chyb. Tyto upravené míry chyb pak byly použity pro odhad výše „rizikových plateb“ uvedené ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (30) (viz body 5.66 a 6.24). |
| --- | --- |

b)

nespolehlivá u 71 operačních programů (16 %). Na těchto 71 operačních programů připadá 33 % odhadovaných výdajů v programovém období 2007–2013. U těchto operačních programů Komise na základě vlastního posouzení fungování řídicích a kontrolních systémů přepočítala míru chyb nebo použila pevnou míru chyb. Tyto upravené míry chyb pak byly použity pro odhad výše „rizikových plateb“ uvedené ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (30) (viz body 5.66 a 6.24).

| b) | Kdykoli Komise dokázala přepočítat míru chyb, znamená to, že získala spolehlivé informace buď v samotném textu VZČ, nebo po komunikaci s auditním orgánem. Komise sdělila přepočítané míry chyb příslušným auditním orgánům, které tak budou moci poskytnout spolehlivé informace v další činnosti.

  Z tohoto důvodu uvádí Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti samostatně míry chyb, které dokázala přepočítat, a míry chyb, které považuje za nespolehlivé. Pouze u nespolehlivých měr chyb bylo riziko odhadnuto s použitím pevné míry chyb. V případě GŘ pro regionální politiku to činilo celkem 9 % a v případě GŘ pro zaměstnanost a sociální věci 7 % plateb uskutečněných v roce 2011. |
| --- | --- |

b)

Z tohoto důvodu uvádí Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti samostatně míry chyb, které dokázala přepočítat, a míry chyb, které považuje za nespolehlivé. Pouze u nespolehlivých měr chyb bylo riziko odhadnuto s použitím pevné míry chyb. V případě GŘ pro regionální politiku to činilo celkem 9 % a v případě GŘ pro zaměstnanost a sociální věci 7 % plateb uskutečněných v roce 2011.

| 5.50 | Celkově se Účetní dvůr domnívá, že přístup uplatňovaný Komisí je v zásadě správný. Možnost Komise potvrdit a v případě potřeby opravit míry chyb, které vnitrostátní auditní orgány uvádějí ve svých výročních kontrolních zprávách, je však omezená, protože nařízení od auditních orgánů nevyžadují, aby informace o svých auditech operací Komisi poskytovaly. V souvislosti s výročními kontrolními zprávami za rok 2011 proto GŘ pro regionální politiku uspořádalo zjišťovací kontrolní návštěvy 12 auditních orgánů v 11 členských státech s cílem vyjasnit, jak byla míra chyb uváděná ve výroční kontrolní zprávě vypočtena. Podobně GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování provedlo po přezkoumání výroční kontrolní zprávy dodatečnou prověrku 12 operačních programů. |
| --- | --- |

5.50

Celkově se Účetní dvůr domnívá, že přístup uplatňovaný Komisí je v zásadě správný. Možnost Komise potvrdit a v případě potřeby opravit míry chyb, které vnitrostátní auditní orgány uvádějí ve svých výročních kontrolních zprávách, je však omezená, protože nařízení od auditních orgánů nevyžadují, aby informace o svých auditech operací Komisi poskytovaly. V souvislosti s výročními kontrolními zprávami za rok 2011 proto GŘ pro regionální politiku uspořádalo zjišťovací kontrolní návštěvy 12 auditních orgánů v 11 členských státech s cílem vyjasnit, jak byla míra chyb uváděná ve výroční kontrolní zprávě vypočtena. Podobně GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování provedlo po přezkoumání výroční kontrolní zprávy dodatečnou prověrku 12 operačních programů.

| 5.50 | Komise vítá hodnocení Účetního dvora za druhý po sobě následující rok, jelikož analýza VKZ a auditorská stanoviska ve VZČ představují klíčovou součást procesu budování věrohodnosti. Zjišťovací mise, které organizovalo GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost a sociální věci na základě pochybností o zjištěných rizicích, umožnily zvýšit spolehlivost hlášených měr chyb nebo v některých případech poskytly pevný základ pro přepočet míry chyb, společně dohodnutý s auditním orgánem. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Účetní dvůr se domnívá, že Komise ze svých přezkumů výročních kontrolních zpráv vyvodila patřičné závěry a v případě potřeby na základě vlastního posouzení upravila vykazovanou míru chyb. |
| --- | --- |

5.51

Účetní dvůr se domnívá, že Komise ze svých přezkumů výročních kontrolních zpráv vyvodila patřičné závěry a v případě potřeby na základě vlastního posouzení upravila vykazovanou míru chyb.

Posouzení uzávěrky programů za programové období 2000–2006

| 5.52 | Platby týkající se určitého programového období obvykle dobíhají ještě několik let po jeho skončení. V programovém období 2000–2006 bylo konečným příjemcům povoleno vynakládat výdaje do konce června 2009 (s určitými výjimkami). |
| --- | --- |

5.52

Platby týkající se určitého programového období obvykle dobíhají ještě několik let po jeho skončení. V programovém období 2000–2006 bylo konečným příjemcům povoleno vynakládat výdaje do konce června 2009 (s určitými výjimkami).

| 5.53 | Uzávěrka operačního programu znamená finanční vypořádání veškerých neuhrazených rozpočtových závazků, které EU v rámci programu přijala, zaplacením konečného zůstatku dlužného danému členskému státu, zrušením závazku ve výši nevyužitého zůstatku nebo zpětným získáním veškerých neoprávněně vyplacených částek. |
| --- | --- |

5.53

Uzávěrka operačního programu znamená finanční vypořádání veškerých neuhrazených rozpočtových závazků, které EU v rámci programu přijala, zaplacením konečného zůstatku dlužného danému členskému státu, zrušením závazku ve výši nevyužitého zůstatku nebo zpětným získáním veškerých neoprávněně vyplacených částek.

| 5.54 | Účetní dvůr v nedávné zvláštní zprávě konstatoval, že u programů, kde se Komise nemůže plně spolehnout na účelné fungování řídicích a kontrolních systémů, musí Komise provést závěrečné posouzení rizika zbytkových chyb v programu během procesu jeho uzávěrky (31). |
| --- | --- |

5.54

Účetní dvůr v nedávné zvláštní zprávě konstatoval, že u programů, kde se Komise nemůže plně spolehnout na účelné fungování řídicích a kontrolních systémů, musí Komise provést závěrečné posouzení rizika zbytkových chyb v programu během procesu jeho uzávěrky (31).

| 5.54 | U programů na období 2000–2006 se míra jistoty Komise zakládá na dlouholeté rozsáhlé auditorské činnosti, kterou vykonávaly útvary Komise.

  Díky tomu útvary Komise získaly rozsáhlé znalosti o výsledcích auditů a rizicích týkajících se jednotlivých členských států, jež představují významný základ pro analýzu prohlášení při ukončení podpory. |
| --- | --- |

5.54

Díky tomu útvary Komise získaly rozsáhlé znalosti o výsledcích auditů a rizicích týkajících se jednotlivých členských států, jež představují významný základ pro analýzu prohlášení při ukončení podpory.

| 5.55 | Členské státy jsou povinny předložit Komisi k uzávěrce každého programu tři dokumenty:






  a) | závěrečnou zprávu o provádění, kterou předkládá řídicí orgán ohledně rozsahu, v jakém daný program splnil své cíle, a použitých finančních zdrojů; |
| --- | --- | --- |

5.55

Členské státy jsou povinny předložit Komisi k uzávěrce každého programu tři dokumenty:

a)

závěrečnou zprávu o provádění, kterou předkládá řídicí orgán ohledně rozsahu, v jakém daný program splnil své cíle, a použitých finančních zdrojů;

| b) | prohlášení orgánu při ukončení podpory, které shrnuje závěry kontrol provedených během programového období a posuzuje platnost žádosti o konečnou platbu a správnost operací uvedených v osvědčeném výkazu výdajů; |
| --- | --- |

b)

prohlášení orgánu při ukončení podpory, které shrnuje závěry kontrol provedených během programového období a posuzuje platnost žádosti o konečnou platbu a správnost operací uvedených v osvědčeném výkazu výdajů;

| c) | osvědčené prohlášení o výdajích, které sestavuje platební orgán, spolu se žádostí o konečnou platbu, pokud je konečný zůstatek ve prospěch členského státu. |
| --- | --- |

c)

osvědčené prohlášení o výdajích, které sestavuje platební orgán, spolu se žádostí o konečnou platbu, pokud je konečný zůstatek ve prospěch členského státu.

| 5.56 | Po schválení závěrečné zprávy o provádění a po přezkoumání dokumentů pro ukončení podpory Komise rozhodne o konečné částce, která má být vyplacena, získána zpět nebo zrušena. Jestliže konečná míra chyb potvrzená Komisí překročí 2 % celkových způsobilých výdajů, uloží Komise před vyplacením konečného zůstatku nebo vydáním žádosti o vrácení prostředků finanční opravy. |
| --- | --- |

5.56

Po schválení závěrečné zprávy o provádění a po přezkoumání dokumentů pro ukončení podpory Komise rozhodne o konečné částce, která má být vyplacena, získána zpět nebo zrušena. Jestliže konečná míra chyb potvrzená Komisí překročí 2 % celkových způsobilých výdajů, uloží Komise před vyplacením konečného zůstatku nebo vydáním žádosti o vrácení prostředků finanční opravy.

| 5.56 | V regulačním rámci na období 2000–2006 musely členské státy provést audit vzorku operací na základě rizik a zajistit reprezentativnost hlavních subjektů a příjemců.

  Míra chyb, kterou při uzavírání programu nahlásí orgán vydávající prohlášení při ukončení podpory, proto musí být pečlivě analyzována: musí být zohledněna všechna opravná opatření přijatá členskými státy a Komisí během provádění, tak aby bylo možno před zvážením případných dalších oprav stanovit četnost chyb a zbytková rizika (viz pokyny Komise k ukončení pomoci, příloha 2, body 3.6, 3.7 a 4.2).


  Jestliže Komise na základě této analýzy konstatuje, že zbytkové riziko přesahuje 2 %, provede se finanční oprava. |
| --- | --- |

5.56

Míra chyb, kterou při uzavírání programu nahlásí orgán vydávající prohlášení při ukončení podpory, proto musí být pečlivě analyzována: musí být zohledněna všechna opravná opatření přijatá členskými státy a Komisí během provádění, tak aby bylo možno před zvážením případných dalších oprav stanovit četnost chyb a zbytková rizika (viz pokyny Komise k ukončení pomoci, příloha 2, body 3.6, 3.7 a 4.2).

Jestliže Komise na základě této analýzy konstatuje, že zbytkové riziko přesahuje 2 %, provede se finanční oprava.

| 5.57 | Má-li být uzávěrka účinná, měla by být prohlášení při ukončení podpory spolehlivá a Komise by měla řešit veškeré závažné nedostatky těchto dokumentů. Účetní dvůr posuzoval, zda byly dokumenty předložené členskými státy k uzávěrce programů spolehlivé a zda se Komise těmito dokumenty řádně zabývala. |
| --- | --- |

5.57

Má-li být uzávěrka účinná, měla by být prohlášení při ukončení podpory spolehlivá a Komise by měla řešit veškeré závažné nedostatky těchto dokumentů. Účetní dvůr posuzoval, zda byly dokumenty předložené členskými státy k uzávěrce programů spolehlivé a zda se Komise těmito dokumenty řádně zabývala.

| 5.58 | Prověrka Účetního dvora se zaměřila na počáteční fázi procesu uzávěrky a jejím základem byly:






  a) | přezkum postupů, příruček, kontrolních seznamů, nástrojů monitorování a vykazování v rámci GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování; |
| --- | --- | --- |

5.58

Prověrka Účetního dvora se zaměřila na počáteční fázi procesu uzávěrky a jejím základem byly:

a)

přezkum postupů, příruček, kontrolních seznamů, nástrojů monitorování a vykazování v rámci GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování;

| b) | prověření, jak Komise posoudila dokumenty týkající se uzávěrky programů ve vzorku 31 operačních programů (EFRR i ESF) v osmi členských státech (32), z nichž žádný nebyl v době auditu formálně uzavřen; |
| --- | --- |

b)

prověření, jak Komise posoudila dokumenty týkající se uzávěrky programů ve vzorku 31 operačních programů (EFRR i ESF) v osmi členských státech (32), z nichž žádný nebyl v době auditu formálně uzavřen;

| c) | návštěvy devíti orgánů vydávajících prohlášení při ukončení podpory ve dvou členských státech, kdy bylo prověřeno 14 z 31 programů ve vzorku a provedena analýza údajů, které byly podkladem pro informace uvedené v dokumentech k uzávěrce programů. |
| --- | --- |

c)

návštěvy devíti orgánů vydávajících prohlášení při ukončení podpory ve dvou členských státech, kdy bylo prověřeno 14 z 31 programů ve vzorku a provedena analýza údajů, které byly podkladem pro informace uvedené v dokumentech k uzávěrce programů.

| 5.57 a 5.58 | Účetní dvůr zkoumal na svém vzorku původní posouzení uzávěrkových dokumentů předložených členskými státy v době, kdy byl postup uzavírání v počáteční fázi. Již před auditem Účetního dvora odhalila Komise v prohlášeních při ukončení podpory nedostatky uváděné Účetním dvorem a zabývala se jimi. Těmito nedostatky se Komise zabývala při postupu uzavírání následujícím po auditu Účetního dvora. Nejdříve byly zhodnoceny uzávěrkové dokumenty a v případech, kdy to je nutné, nyní probíhá nebo bude probíhat podrobnější auditorský rozbor s cílem určit zbytkové riziko. Ve vhodných případech byly uplatněny finanční opravy. |
| --- | --- |

5.57 a 5.58

| 5.59 | Účetní dvůr zjistil, že Komise ve spolupráci s členskými státy přijala opatření, jako je včasné vydání pokynů a pravidelné projednávání otázek souvisejících s uzávěrkou, a díky tomu byl proces uzávěrky připraven lépe než v předešlých programových obdobích. |
| --- | --- |

5.59

Účetní dvůr zjistil, že Komise ve spolupráci s členskými státy přijala opatření, jako je včasné vydání pokynů a pravidelné projednávání otázek souvisejících s uzávěrkou, a díky tomu byl proces uzávěrky připraven lépe než v předešlých programových obdobích.

| 5.59 | Komise rovněž během programového období 2000–2006 až do postupu uzavírání bedlivě sledovala řídicí a kontrolní systémy a auditorskou činnost.

  V srpnu 2006 (tj. dostatečně včas před zahájením uzávěrky) byly publikovány pokyny členským státům k uzávěrce strukturálních fondů s cílem zkvalitnit uzávěrku programů za roky 2000 až 2006. Komise projednala otázky uzávěrky s kontrolními orgány členských států během pravidelných výročních bilaterálních zasedání. Komise organizovala pro členské státy semináře o uzávěrce v září 2008 a v prosinci 2009, vypracovala seznam „často kladených otázek“ a pořádala technické schůzky se subjekty, které odpovídají za sestavení prohlášení při ukončení podpory. |
| --- | --- |

5.59

V srpnu 2006 (tj. dostatečně včas před zahájením uzávěrky) byly publikovány pokyny členským státům k uzávěrce strukturálních fondů s cílem zkvalitnit uzávěrku programů za roky 2000 až 2006. Komise projednala otázky uzávěrky s kontrolními orgány členských států během pravidelných výročních bilaterálních zasedání. Komise organizovala pro členské státy semináře o uzávěrce v září 2008 a v prosinci 2009, vypracovala seznam „často kladených otázek“ a pořádala technické schůzky se subjekty, které odpovídají za sestavení prohlášení při ukončení podpory.

| 5.60 | Účetní dvůr však zjistil nedostatky, které spolehlivost některých dokumentů k uzávěrce, které členské státy Komisi předložily, oslabují, a upozornil na nedostatky v postupech Komise pro prvotní posouzení dokumentů k uzávěrce. Pokud členské státy předloží nespolehlivé dokumenty, Komise je pod větším tlakem, protože se tím zvyšuje objem práce, kterou musí provést, aby zajistila, že programy budou uzavřeny bez významné (materiální) míry zbytkových chyb. |
| --- | --- |

5.60

Účetní dvůr však zjistil nedostatky, které spolehlivost některých dokumentů k uzávěrce, které členské státy Komisi předložily, oslabují, a upozornil na nedostatky v postupech Komise pro prvotní posouzení dokumentů k uzávěrce. Pokud členské státy předloží nespolehlivé dokumenty, Komise je pod větším tlakem, protože se tím zvyšuje objem práce, kterou musí provést, aby zajistila, že programy budou uzavřeny bez významné (materiální) míry zbytkových chyb.

| 5.60 | Komise má za to, že posoudila všechny případy v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a že se řádně zabývala všemi zjištěnými riziky. |
| --- | --- |

5.60

| 5.61 | Některé dokumenty k uzávěrce, které Účetní dvůr kontroloval, vykazovaly následující problémy: |
| --- | --- |

5.61

Některé dokumenty k uzávěrce, které Účetní dvůr kontroloval, vykazovaly následující problémy:

5.61

| a) | sekundární kontroly v členských státech, které mají zásadní význam pro prohlášení při ukončení podpory, měly řadu konkrétních nedostatků; |
| --- | --- |

a)

sekundární kontroly v členských státech, které mají zásadní význam pro prohlášení při ukončení podpory, měly řadu konkrétních nedostatků;

| a) | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, pokud jde o pět z deseti případů uváděných Účetním dvorem.

  Zjištění Účetního dvora obecně vycházela z analýzy týkající se prohlášení při ukončení podpory, kterou Komise vypracovala v době auditu. Následně podnikla Komise příslušné kroky k řešení těchto záležitostí a ke zmírnění zbytkového rizika u těchto případů. Pokud jde o ostatní případy, Komise se domnívá, že sekundární kontroly proběhly odpovídajícím způsobem a že v prohlášeních při ukončení podpory o nich byly podány přiměřené informace. |
| --- | --- |

a)

Zjištění Účetního dvora obecně vycházela z analýzy týkající se prohlášení při ukončení podpory, kterou Komise vypracovala v době auditu. Následně podnikla Komise příslušné kroky k řešení těchto záležitostí a ke zmírnění zbytkového rizika u těchto případů. Pokud jde o ostatní případy, Komise se domnívá, že sekundární kontroly proběhly odpovídajícím způsobem a že v prohlášeních při ukončení podpory o nich byly podány přiměřené informace.

| b) | prohlášení při ukončení podpory obsahovala neúplné informace; |
| --- | --- |

b)

prohlášení při ukončení podpory obsahovala neúplné informace;

| b) | Komise zjistila stejné problémy ve dvou případech a tím jen potvrdila to, co Účetní dvůr zjistil ve svých auditech. Při uzavírání programů budou navrženy odpovídající finanční opravy.

  U dvou zbývajících případů provedly útvary Komise důkladnou analýzu a posoudily úplnost informací uvedených v prohlášení při ukončení podpory. |
| --- | --- |

b)

U dvou zbývajících případů provedly útvary Komise důkladnou analýzu a posoudily úplnost informací uvedených v prohlášení při ukončení podpory.

| c) | v některých členských státech předložily orgány vydávající prohlášení při ukončení podpory prohlášení obsahující neodůvodněné snížení konečné míry chyb a stanoviska, která nebyla v souladu s výsledky kontrol (viz
  tabulka 5.2
  ). |
| --- | --- |

c)

v některých členských státech předložily orgány vydávající prohlášení při ukončení podpory prohlášení obsahující neodůvodněné snížení konečné míry chyb a stanoviska, která nebyla v souladu s výsledky kontrol (viz
  tabulka 5.2
  ).

| c) | Pokud jde o tři případy uvedené v tabulce 5.2, Komise se domnívá, že snížení měr chyb bylo řádně odůvodněné.

  Útvary Komise posoudily auditní výroky orgánů vydávajících prohlášení při ukončení podpory podle mezinárodních auditorských standardů, přičemž vzaly v úvahu veškeré dostupné výsledky a důkazy z auditu, jakož i vlastní opravy provedené členskými státy nad rámec jednotlivých chyb zjištěných v auditovaném vzorku. Ve všech případech podnikly útvary Komise nezbytné kroky k řešení problémů, mezi něž patřilo v případě potřeby přerušení uzávěrky, vyžádání dalších informací či zahájení postupu vedoucího k provedení finančních oprav. |
| --- | --- |

c)

Útvary Komise posoudily auditní výroky orgánů vydávajících prohlášení při ukončení podpory podle mezinárodních auditorských standardů, přičemž vzaly v úvahu veškeré dostupné výsledky a důkazy z auditu, jakož i vlastní opravy provedené členskými státy nad rámec jednotlivých chyb zjištěných v auditovaném vzorku. Ve všech případech podnikly útvary Komise nezbytné kroky k řešení problémů, mezi něž patřilo v případě potřeby přerušení uzávěrky, vyžádání dalších informací či zahájení postupu vedoucího k provedení finančních oprav.

Tabulka 5.2 –   Vliv neodůvodněného snížení konečné míry chyb vykázané v prohlášeních při ukončení podpory

| Operační program | Celková osvědčená částka



  (EUR) | Míra chyb před odstraněním atypických chyb | Vykázaná míra chyb |
| --- | --- | --- | --- |
| Štýrsko, cíl 2, EFRR | 1 643 131 021 | 2,9 % | 0,7 % |
| West Midlands, cíl 2, EFRR | 2 131 670 207 | 10,6 % | 6,47 % |
| Merseyside, cíl 1, EFRR | 2 495 941 228 | 2,8 % | 1,1 % |
| Sicílie, cíl 1, EFRR | 5 557 834 587 | 11,0 % | 1,2 % |
| Španělsko, místní rozvoj, cíl 1, EFRR | 1 644 137 526 | 6,7 % | 1,2 % |
| Pozn.: Ve dvou dalších případech (Francie, cíl 3, ESF a Spojené království, západní Wales a oblast Valleys, cíl 1, EFRR) nebylo z informací v dokumentech týkajících se uzávěrky programů možné dopad snížení vyčíslit. Ve Španělsku se snížení míry (program EFRR) týkalo části realizované místní správou a představovalo přibližně 25 % celkových výdajů programu. |

Operační program

Celková osvědčená částka

(EUR)

Míra chyb před odstraněním atypických chyb

Vykázaná míra chyb

Štýrsko, cíl 2, EFRR

1 643 131 021

2,9 %

0,7 %

West Midlands, cíl 2, EFRR

2 131 670 207

10,6 %

6,47 %

Merseyside, cíl 1, EFRR

2 495 941 228

2,8 %

1,1 %

Sicílie, cíl 1, EFRR

5 557 834 587

11,0 %

1,2 %

Španělsko, místní rozvoj, cíl 1, EFRR

1 644 137 526

6,7 %

1,2 %

Pozn.: Ve dvou dalších případech (Francie, cíl 3, ESF a Spojené království, západní Wales a oblast Valleys, cíl 1, EFRR) nebylo z informací v dokumentech týkajících se uzávěrky programů možné dopad snížení vyčíslit. Ve Španělsku se snížení míry (program EFRR) týkalo části realizované místní správou a představovalo přibližně 25 % celkových výdajů programu.

| 5.62 | Problémy zjištěné Účetním dvorem v prohlášeních při ukončení podpory, která předložily členské státy, ztěžují Komisi posuzování prohlášení a podkladových informací. U kontrolovaných případů bylo posouzení, které Komise provedla, postiženo procesními nedostatky týkajícími se zejména využití spolupráce mezi odbory a monitorování a vykazování procesu uzávěrky a také určitými nedostatky kontrol Komise. |
| --- | --- |

5.62

Problémy zjištěné Účetním dvorem v prohlášeních při ukončení podpory, která předložily členské státy, ztěžují Komisi posuzování prohlášení a podkladových informací. U kontrolovaných případů bylo posouzení, které Komise provedla, postiženo procesními nedostatky týkajícími se zejména využití spolupráce mezi odbory a monitorování a vykazování procesu uzávěrky a také určitými nedostatky kontrol Komise.

| 5.62 | Komise se domnívá, že postup uzavírání, který používá, umožnil identifikaci zbývajících významných rizik při uzavírání programů, jimiž se následně zabývá v další auditorské činnosti a/nebo u nichž provede odpovídající finanční opravy.

  Meziútvarové konzultace v Komisi (v souladu s dohodnutými stanovenými postupy) byly prováděny důsledně až na několik výjimek, kdy neodhalení (zjištěných nedostatků) jiným útvarům nepředstavovalo žádné riziko. Komise zdůrazňuje, že se kvalita poskytování zpráv během času zvýšila díky tomu, že bylo k dispozici více kvalitativních informací o průběžné analýze. Komise konstatuje, že kontroly, které Účetní dvůr nahlásil jako chybějící, byly ve skutečnosti vykonány jinými útvary generálních ředitelství. |
| --- | --- |

5.62

Meziútvarové konzultace v Komisi (v souladu s dohodnutými stanovenými postupy) byly prováděny důsledně až na několik výjimek, kdy neodhalení (zjištěných nedostatků) jiným útvarům nepředstavovalo žádné riziko. Komise zdůrazňuje, že se kvalita poskytování zpráv během času zvýšila díky tomu, že bylo k dispozici více kvalitativních informací o průběžné analýze. Komise konstatuje, že kontroly, které Účetní dvůr nahlásil jako chybějící, byly ve skutečnosti vykonány jinými útvary generálních ředitelství.

| 5.63 | Účetní dvůr rovněž konstatoval, že u čtyř ze šesti kontrolovaných programů, u nichž bylo nutné provést finanční opravy během programového období, byly míry chyb nadále vysoké, což svědčilo o tom, řídicí a kontrolní systémy jsou stále slabé. Získání dostatečné jistoty při uzávěrce programů by tak od Komise vyžadovalo další práci. |
| --- | --- |

5.63

Účetní dvůr rovněž konstatoval, že u čtyř ze šesti kontrolovaných programů, u nichž bylo nutné provést finanční opravy během programového období, byly míry chyb nadále vysoké, což svědčilo o tom, řídicí a kontrolní systémy jsou stále slabé. Získání dostatečné jistoty při uzávěrce programů by tak od Komise vyžadovalo další práci.

| 5.63 | Komise vyjadřuje politování nad tím, že u 4 zmíněných programu by navzdory finančním opravám provedeným během programového období mohlo přetrvávat značné zbytkové riziko při uzavírání programů. Proto Komise bez ohledu na již provedené finanční opravy systematicky posuzuje zbytkové riziko při uzavírání všech programů a provádí další kontroly ke zmírnění tohoto rizika.

  Komise dále zařadila do svého auditu uzávěrek ty programy, u nichž přetrvávají některé problémy, což jí umožní získat značnou míru jistoty také při uzavírání těchto programů. |
| --- | --- |

5.63

Komise dále zařadila do svého auditu uzávěrek ty programy, u nichž přetrvávají některé problémy, což jí umožní získat značnou míru jistoty také při uzavírání těchto programů.

| 5.64 | S ohledem na problémy zjištěné Účetním dvorem, zejména pokud jde o neodůvodněné snížení konečné míry chyb, se Účetní dvůr domnívá, že u pěti z 31 kontrolovaných programů hrozí riziko, že pokud Komise v následujících fázích nepřijme potřebná opatření, může být uzávěrka programů založena na nespolehlivých dokumentech k uzávěrce. |
| --- | --- |

5.64

S ohledem na problémy zjištěné Účetním dvorem, zejména pokud jde o neodůvodněné snížení konečné míry chyb, se Účetní dvůr domnívá, že u pěti z 31 kontrolovaných programů hrozí riziko, že pokud Komise v následujících fázích nepřijme potřebná opatření, může být uzávěrka programů založena na nespolehlivých dokumentech k uzávěrce.

| 5.64 | Komise se domnívá, že ve všech případech uváděných v hodnocení Účetního dvora jsou zbývající rizika přiměřeně ošetřena při probíhajícím postupu uzavírání. Útvary Komise provedly důkladné posouzení uzávěrkových dokumentů a přijaly nezbytné kroky k řešení zjištěných problémů, mezi něž patřilo přerušení postupu uzavírání, vyžádání dalších informací, provedení auditů uzávěrek a případně u některých programů provedení finančních oprav (viz též odpověď Komise na bod 5.61 c)). |
| --- | --- |

5.64

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 5.65 | Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti GŘ pro regionální politiku, GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku a související prohlášení k auditu za rok 2011. Pokud jde konkrétně o správnost plateb schválených během roku 2011, Účetní dvůr:






  a) | posoudil výhrady uvedené ve výročních zprávách o činnosti; |
| --- | --- | --- |

5.65

Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti GŘ pro regionální politiku, GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku a související prohlášení k auditu za rok 2011. Pokud jde konkrétně o správnost plateb schválených během roku 2011, Účetní dvůr:

a)

posoudil výhrady uvedené ve výročních zprávách o činnosti;

| b) | zkontroloval důslednost a přesnost výpočtu míry zbytkových chyb, který provedla Komise, a částky „rizikových plateb“. |
| --- | --- |

b)

zkontroloval důslednost a přesnost výpočtu míry zbytkových chyb, který provedla Komise, a částky „rizikových plateb“.

GŘ pro regionální politiku

| 5.66 | GŘ pro regionální politiku odhadlo, že 3,1 % až 6,8 % průběžných plateb na programové období 2007–2013 schválených v roce 2011 (celkem přibližně 29,8 miliardy EUR) neslo riziko chyby. Do tohoto údaje o „rizikových platbách“ jsou započítány všechny operační programy, tj. s vyjádřenými výhradami i bez výhrad. Počet operačních programů, pro které platila výhrada GŘ pro regionální politiku, se v roce 2011 oproti roku 2010 zvýšil z 98 na 123. Důvodem bylo přísnější posuzování ze strany Komise. Celková míra finančních výhrad GŘ pro regionální politiku představovala 31 % celkových prostředků na platby schválených během roku. Podle výroční zprávy o činnosti dopad těchto výhrad představoval 1,9 % až 4,3 % plateb schválených GŘ pro regionální politiku v roce 2011. |
| --- | --- |

5.66

GŘ pro regionální politiku odhadlo, že 3,1 % až 6,8 % průběžných plateb na programové období 2007–2013 schválených v roce 2011 (celkem přibližně 29,8 miliardy EUR) neslo riziko chyby. Do tohoto údaje o „rizikových platbách“ jsou započítány všechny operační programy, tj. s vyjádřenými výhradami i bez výhrad. Počet operačních programů, pro které platila výhrada GŘ pro regionální politiku, se v roce 2011 oproti roku 2010 zvýšil z 98 na 123. Důvodem bylo přísnější posuzování ze strany Komise. Celková míra finančních výhrad GŘ pro regionální politiku představovala 31 % celkových prostředků na platby schválených během roku. Podle výroční zprávy o činnosti dopad těchto výhrad představoval 1,9 % až 4,3 % plateb schválených GŘ pro regionální politiku v roce 2011.

| 5.66 | Komise vítá zmínku Účetního dvora o přísnějším posuzování ohrožených částek Komisí. Cílem tohoto přísnějšího hodnocení je zohlednit připomínky, které Účetní dvůr uvedl ve svých dřívějších výročních zprávách. |
| --- | --- |

5.66

| 5.67 | Účetní dvůr upozorňuje, že GŘ pro regionální politiku vyjádřilo výhrady k operačním programům na programové období 2000–2006, kde členské státy stále ještě nezjednaly náležitou nápravu nedostatků zjištěných při uzávěrce programů. Komise tyto výhrady (které sama označuje za výhrady z důvodu „rizika poškození dobrého jména“) nevyčíslila. Práce provedená Účetním dvorem poukázala na přetrvávající riziko, že uzávěrka bude vycházet z nespolehlivých dokumentů, což může vést k nedostatečné výši finančních oprav (viz body 5.60–5.61 a zvláštní zpráva č. 3/2012, body 65–67). |
| --- | --- |

5.67

Účetní dvůr upozorňuje, že GŘ pro regionální politiku vyjádřilo výhrady k operačním programům na programové období 2000–2006, kde členské státy stále ještě nezjednaly náležitou nápravu nedostatků zjištěných při uzávěrce programů. Komise tyto výhrady (které sama označuje za výhrady z důvodu „rizika poškození dobrého jména“) nevyčíslila. Práce provedená Účetním dvorem poukázala na přetrvávající riziko, že uzávěrka bude vycházet z nespolehlivých dokumentů, což může vést k nedostatečné výši finančních oprav (viz body 5.60–5.61 a zvláštní zpráva č. 3/2012, body 65–67).

| 5.67 | Jak již uvedla ve své odpovědi na bod 5.62, Komise má za to, že postup při uzávěrce, který používá, umožnil identifikaci zbývajících významných rizik při uzavírání programů. Komise má k dispozici zmírňující opatření za účelem řešení rizik identifikovaných při ukončení podpory. Na základě svého posouzení rizik provádí Komise přímo konkrétní závěrečné audity pro ověřování a potvrzování kvality prohlášení při ukončení podpory.

  Informace poskytované orgánem pověřeným vydáváním prohlášení při ukončení programu vycházejí ze souhrnných informací ze všech auditních zdrojů (vnitrostátních zdrojů, EÚD a auditů Komise), včetně informací z dodatečných auditů provedených v případě nutnosti při ukončení orgánem vydávajícím prohlášení. |
| --- | --- |

5.67

Informace poskytované orgánem pověřeným vydáváním prohlášení při ukončení programu vycházejí ze souhrnných informací ze všech auditních zdrojů (vnitrostátních zdrojů, EÚD a auditů Komise), včetně informací z dodatečných auditů provedených v případě nutnosti při ukončení orgánem vydávajícím prohlášení.

GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku

| 5.68 | GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku odhadly, že přibližně 4,5 % plateb schválených v roce 2011 v souvislosti se šestým a sedmým rámcovým programem pro výzkum a technologický rozvoj bylo zatíženo chybami. Na základě toho obě generální ředitelství vydala výhrady ke každému z těchto výdajových programů. V souhrnu se výhrady vyjádřené GŘ pro mobilitu a dopravu týkají 25,7 % celkových prostředků na platby schválených během roku, výhrady vyjádřené GŘ pro energetiku pak 18,8 % těchto prostředků. Souhrnný dopad těchto dvou výhrad představoval 0,9 % plateb, které schválilo GŘ pro mobilitu a dopravu, a 0,8 % plateb schválených GŘ pro energetiku. |
| --- | --- |

5.68

GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku odhadly, že přibližně 4,5 % plateb schválených v roce 2011 v souvislosti se šestým a sedmým rámcovým programem pro výzkum a technologický rozvoj bylo zatíženo chybami. Na základě toho obě generální ředitelství vydala výhrady ke každému z těchto výdajových programů. V souhrnu se výhrady vyjádřené GŘ pro mobilitu a dopravu týkají 25,7 % celkových prostředků na platby schválených během roku, výhrady vyjádřené GŘ pro energetiku pak 18,8 % těchto prostředků. Souhrnný dopad těchto dvou výhrad představoval 0,9 % plateb, které schválilo GŘ pro mobilitu a dopravu, a 0,8 % plateb schválených GŘ pro energetiku.

| 5.69 | Účetní dvůr konstatoval tyto problémy: |
| --- | --- |

5.69

Účetní dvůr konstatoval tyto problémy:

5.69

| a) | v případě GŘ pro mobilitu a dopravu i GŘ pro energetiku se Účetní dvůr domnívá, že u výdajů souvisejících se sedmým rámcovým programem je výše „rizikových plateb“ podhodnocena. V obou případech vycházela výhrada k sedmému rámcovému programu (7. RP) z výsledků auditů, které provedly GŘ pro výzkum a GŘ pro informační společnost. GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku však při auditech projektů v rámci 7. RP zjistily míru chyb výrazně převyšující odhadovanou míru chyb v rámcovém programu jako celku; |
| --- | --- |

a)

v případě GŘ pro mobilitu a dopravu i GŘ pro energetiku se Účetní dvůr domnívá, že u výdajů souvisejících se sedmým rámcovým programem je výše „rizikových plateb“ podhodnocena. V obou případech vycházela výhrada k sedmému rámcovému programu (7. RP) z výsledků auditů, které provedly GŘ pro výzkum a GŘ pro informační společnost. GŘ pro mobilitu a dopravu a GŘ pro energetiku však při auditech projektů v rámci 7. RP zjistily míru chyb výrazně převyšující odhadovanou míru chyb v rámcovém programu jako celku;

| a) | Komise se domnívá, že při vyčíslení ohrožené částky v sedmém rámcovém programu postupovala obě generální ředitelství podle platných pokynů a pracovala s nejlepšími dostupnými informacemi.

  GŘ pro energetiku a GŘ pro mobilitu spravují malý počet projektů v sedmém rámcovém programu a proto provedly malý počet auditů 7. RP. Jelikož bylo konstatováno, že to není dosti reprezentativní, Komise uvážila, že je vhodné, aby použila výsledky výrazně většího počtu náhodných reprezentativních auditů 7. RP, které provedly GŘ pro výzkum a GŘ pro informační společnost.


  Od roku 2012 budou mít generální ředitelství Komise, která spravují výzkumné projekty, společný reprezentativní auditní vzorek pro 7. RP. |
| --- | --- |

a)

GŘ pro energetiku a GŘ pro mobilitu spravují malý počet projektů v sedmém rámcovém programu a proto provedly malý počet auditů 7. RP. Jelikož bylo konstatováno, že to není dosti reprezentativní, Komise uvážila, že je vhodné, aby použila výsledky výrazně většího počtu náhodných reprezentativních auditů 7. RP, které provedly GŘ pro výzkum a GŘ pro informační společnost.

Od roku 2012 budou mít generální ředitelství Komise, která spravují výzkumné projekty, společný reprezentativní auditní vzorek pro 7. RP.

| b) | u GŘ pro energetiku má Účetní dvůr za to, že rozsah kontrolní činnosti týkající se EEPR v roce 2011 je v případě zadávání veřejných zakázek nedostatečný. |
| --- | --- |

b)

u GŘ pro energetiku má Účetní dvůr za to, že rozsah kontrolní činnosti týkající se EEPR v roce 2011 je v případě zadávání veřejných zakázek nedostatečný.

| b) | Komise zohlední zjištění Účetního dvora při svém auditu 65 příjemců prostředků v rámci EEPR po celou dobu tohoto programu. |
| --- | --- |

b)

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 5.70 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že průběžné a konečné platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „regionální politika, energetika a doprava“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

5.70

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že průběžné a konečné platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „regionální politika, energetika a doprava“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

| 5.70 | Komise konstatuje výrazné snížení míry chyb ve srovnání s minulým rokem, což potvrzuje pozitivní vývoj za tři po sobě následující roky.

  Komise soudí, že je to výsledek zejména její přísné politiky přerušení / pozastavení plateb, když jsou zjištěny nedostatky. Tato politika je v souladu s jejím akčním plánem na rok 2008.


  Komise podniká kroky k tomu, aby chyby odhalené Účetním dvorem napravila (mimo jiné i uplatňováním finančních oprav tam, kde je to vhodné), a ve své práci se soustředí na nejrizikovější programy a členské státy (34). |
| --- | --- |

5.70

Komise soudí, že je to výsledek zejména její přísné politiky přerušení / pozastavení plateb, když jsou zjištěny nedostatky. Tato politika je v souladu s jejím akčním plánem na rok 2008.

Komise podniká kroky k tomu, aby chyby odhalené Účetním dvorem napravila (mimo jiné i uplatňováním finančních oprav tam, kde je to vhodné), a ve své práci se soustředí na nejrizikovější programy a členské státy (34).

| 5.71 | Na základě svého auditu systémů dohledu a kontroly Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům: |
| --- | --- |

5.71

Na základě svého auditu systémů dohledu a kontroly Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům:

5.71

| a) | auditní orgány byly při zajišťování správnosti operací v rámci EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 částečně účelné; |
| --- | --- |

a)

auditní orgány byly při zajišťování správnosti operací v rámci EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 částečně účelné;

| a) | Komise zdůrazňuje, že účelnost a kvalita práce auditních orgánů jsou v jednotlivých programech a členských státech jiné, jak o tom svědčí hodnocení Účetního dvora v bodě 5.41 a výsledky auditní činnosti Komise. V souladu s článkem 73 nařízení č. 1083/2006 se Komise od července 2012 formálně spoléhá na práci 13 auditních orgánů v případě EFRR/FS a 9 auditních orgánů v případě ESF. Komise bude nadále šetřit práci ostatních auditních orgánů a sledovat situaci v programech, k nimž byl zaslán dopis podle článku 73. |
| --- | --- |

a)

| b) | postupy Komise a členských států při provádění počáteční fáze procesu uzávěrky za programové období 2000–2006 byly částečně účelné. |
| --- | --- |

b)

postupy Komise a členských států při provádění počáteční fáze procesu uzávěrky za programové období 2000–2006 byly částečně účelné.

| b) | Komise soudí, že zavedla podrobné postupy a pokyny k procesu uzávěrky a že většina členských států se svou důležitou a profesionální prací zasloužila o to, aby byla možná uzávěrku programů a zvýšila se věrohodnost při uzávěrce. Komise rovněž soudí, že vykonala značnou práci při uzávěrce, důkladně analyzovala všechny uzávěrkové doklady, v případě potřeby provedla další audity a kontroly, což v mnoha případech vedlo k dalším finančním opravám, jež byly uplatněny při uzávěrce a jež ošetřily zbývající rizika. |
| --- | --- |

b)

| 5.72 | Audity Účetního dvora ukázaly, že neexistuje jistota, že mechanismy finančních oprav přiměřeným způsobem ve všech operačních programech kompenzují zjištěné chyby a že všechny významné otázky budou vyřešeny. Stejně tak nelze prokázat, že mechanismy finančních oprav s jistotou vedou k trvalým zlepšením systémů, jež zabrání opětovnému výskytu zjištěných chyb (33). |
| --- | --- |

5.72

Audity Účetního dvora ukázaly, že neexistuje jistota, že mechanismy finančních oprav přiměřeným způsobem ve všech operačních programech kompenzují zjištěné chyby a že všechny významné otázky budou vyřešeny. Stejně tak nelze prokázat, že mechanismy finančních oprav s jistotou vedou k trvalým zlepšením systémů, jež zabrání opětovnému výskytu zjištěných chyb (33).

| 5.72 | Víceletý charakter výdajového a kontrolního cyklu zahrnuje proces uzávěrky, kde se při závěrečných kontrolách kontroluje legalita a správnost výdajů a v případě nutnosti se dělají finanční opravy.

  Proces uzávěrky programů v období 2007–2013 bude dále zpřísněn ve srovnání s obdobím let 2000–2006 a zejména se to bude týkat zvýšených požadavků na roční audit reprezentativního statistického vzorku a výročních stanovisek.


  U omezeného počtu operačních programů audity Komise navíc prokázaly, že programové orgány by měly dále zlepšovat své systémy řízení a kontroly nehledě na uplatňované opravy. V takových případech přistupuje Komise k dalším opatřením, například k přerušení či pozastavení plateb.


  V právním rámci na roky 2014–2020 Komise navrhla rozšířit možnost provádění čistých finančních oprav. |
| --- | --- |

5.72

Proces uzávěrky programů v období 2007–2013 bude dále zpřísněn ve srovnání s obdobím let 2000–2006 a zejména se to bude týkat zvýšených požadavků na roční audit reprezentativního statistického vzorku a výročních stanovisek.

U omezeného počtu operačních programů audity Komise navíc prokázaly, že programové orgány by měly dále zlepšovat své systémy řízení a kontroly nehledě na uplatňované opravy. V takových případech přistupuje Komise k dalším opatřením, například k přerušení či pozastavení plateb.

V právním rámci na roky 2014–2020 Komise navrhla rozšířit možnost provádění čistých finančních oprav.

Doporučení

Viz společnou odpověď na body 1.12–1.13.

| 5.73 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

5.73

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

5.73

| — | Doporučení 1: zefektivnila sankční systémy tím, že zvýší dopad finančních oprav a omezí možnost nahrazovat nezpůsobilé výdaje jinými výdaji, jak to navrhuje v oblasti soudržnosti pro další programové období. Mělo by se vycházet z toho, že jakákoli nesrovnalost zjištěná po předložení roční účetní závěrky povede k čisté finanční opravě. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: zefektivnila sankční systémy tím, že zvýší dopad finančních oprav a omezí možnost nahrazovat nezpůsobilé výdaje jinými výdaji, jak to navrhuje v oblasti soudržnosti pro další programové období. Mělo by se vycházet z toho, že jakákoli nesrovnalost zjištěná po předložení roční účetní závěrky povede k čisté finanční opravě.

Komise se domnívá, že členské státy by měly mít právo nahradit jimi zjištěné nezpůsobilé výdaje, zákonnými a řádnými výdaji s cílem optimalizovat využívání výdajů na politiku soudržnosti, což přispívá k jejich přidané hodnotě a zajištění účinných kontrol na úrovni členských států. V návrhu regulačního rámce na období 2014–2020 předloženého Komisí se stanoví, že „pokud Komise nebo Evropský účetní dvůr zjistí nesrovnalosti ovlivňující roční vyúčtování předané Komisi, výsledná finanční oprava provedená Komisí sníží podporu z fondů na operační program (čl. 137 odst. 6)“, čímž se omezí možnosti zpětvzetí / nahrazení v běžném rozpočtovém roce. Toto ustanovení má působit jako pobídka, aby výdaje zahrnuté v ověřené roční účetní závěrce byly legální a správné.

| — | Doporučení 2: vyžadovala přísné dodržování požadavků týkajících se způsobilosti k financování z EU, zejména správného uplatňování pravidel EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: vyžadovala přísné dodržování požadavků týkajících se způsobilosti k financování z EU, zejména správného uplatňování pravidel EU a členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek.

Komise vyvinula velké úsilí, aby zajistila přesný soulad s požadavky způsobilosti a správné uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek. Například:

| — | V případě regionální politiky zajistila proškolení a pokyny o pravidlech způsobilosti pro řídící orgány programů, aby zajistila, že předají tyto poznatky všem subjektům, které hospodaří s finančními prostředky. Kromě toho, když Komise zjistí na úrovni programu složitá pravidla, vydá doporučení k jejich zjednodušení. Komise se členskými státy také dělila o rozbor typů chyb, které byly v oblasti zadávání veřejných zakázek zjištěny při unijních auditech politiky soudržnosti v předchozích letech, a zahájila akci zaměřenou na zjišťování osvědčených postupů a možných odpovědí členských států, aby byly takovéto chyby napravovány a snížil se jejich výskyt. |
| --- | --- |

—

V případě regionální politiky zajistila proškolení a pokyny o pravidlech způsobilosti pro řídící orgány programů, aby zajistila, že předají tyto poznatky všem subjektům, které hospodaří s finančními prostředky. Kromě toho, když Komise zjistí na úrovni programu složitá pravidla, vydá doporučení k jejich zjednodušení. Komise se členskými státy také dělila o rozbor typů chyb, které byly v oblasti zadávání veřejných zakázek zjištěny při unijních auditech politiky soudržnosti v předchozích letech, a zahájila akci zaměřenou na zjišťování osvědčených postupů a možných odpovědí členských států, aby byly takovéto chyby napravovány a snížil se jejich výskyt.

| — | Co se týče programu TEN-T, striktní soulad s požadavky způsobilosti je nekompromisně vyžadován během celého procesu financování. Pokyny pro žadatele například obsahují jasné instrukce týkající se plnění těchto požadavků. Plnění těchto pravidel se pak kontroluje cestou namátkových kontrol v době vyplácení průběžných a závěrečných plateb. |
| --- | --- |

—

Co se týče programu TEN-T, striktní soulad s požadavky způsobilosti je nekompromisně vyžadován během celého procesu financování. Pokyny pro žadatele například obsahují jasné instrukce týkající se plnění těchto požadavků. Plnění těchto pravidel se pak kontroluje cestou namátkových kontrol v době vyplácení průběžných a závěrečných plateb.

| — | Doporučení 3: řešila nedostatky v „primárních kontrolách“ na úrovni řídicích orgánů a zprostředkujících subjektů u EFRR a FS, a je-li to potřeba, zajišťovala v této souvislosti odbornou přípravu a konkrétní pokyny. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: řešila nedostatky v „primárních kontrolách“ na úrovni řídicích orgánů a zprostředkujících subjektů u EFRR a FS, a je-li to potřeba, zajišťovala v této souvislosti odbornou přípravu a konkrétní pokyny.

Komise poskytuje členským státům pokyny o způsobu, jakým by řídící orgány měly definovat a provádět ověřování.

Kromě toho Komise v roce 2009 vypracovala komplexní pokyny týkající se kontrol první úrovně a nástroj sebehodnocení pro řídící orgány, jichž mohou využít pro zlepšení svojí práce. Komise dále vyvinula a v roce 2011 auditním orgánům předala kontrolní seznamy pro audit ověřování řízení, které mohou řídící orgány samy používat jako referenční kritéria.

| — | Doporučení 4: pokud jde o kontrolní systém pro auditní orgány v oblasti soudržnosti: |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: pokud jde o kontrolní systém pro auditní orgány v oblasti soudržnosti:

| — | poskytla další pokyny auditním orgánům pro současné programové období, zejména ve věci sestavování vzorků, rozsahu ověřování, které má být provedeno u auditů projektů, a řízení kvality, |
| --- | --- |

—

poskytla další pokyny auditním orgánům pro současné programové období, zejména ve věci sestavování vzorků, rozsahu ověřování, které má být provedeno u auditů projektů, a řízení kvality,

| — | Od začátku programového období Komise poskytuje podrobné technické pokyny, nabízí školení a pořádá odborné schůzky s auditory vnitrostátních auditních orgánů. Stále také platí pokyny týkající se záběru a rozsahu auditů operací, které byly vydány pro programové období 2000–2006, neboť takovéto audity se mezi oběma programovými obdobími nijak výrazně neliší. Na téma sestavování vzorků zorganizovala Komise v červnu 2012 zvláštní seminář. |
| --- | --- |

—

| — | povzbudila auditní orgány k provádění specifických auditů systémů v souvislosti s „primárními kontrolami“ prováděných řídicími orgány a zprostředkujícími subjekty. |
| --- | --- |

—

povzbudila auditní orgány k provádění specifických auditů systémů v souvislosti s „primárními kontrolami“ prováděných řídicími orgány a zprostředkujícími subjekty.

| — | Komise aktivně provádí toto doporučení a bude tak činit i nadále. Když Komise zjistí nedostatky v ověřování řídícími orgány (prostřednictvím různých auditních výsledků na úrovni členských států a na úrovni Společenství), požádá auditní orgán, aby prošetřil, zda její strategie auditu a plán auditu obsahuje audity cíleně zaměřené na ověřování řídícími orgány anebo po revidovaném posouzení rizika sama provede takové audity (podle jejího auditního šetření s názvem „odstranění nedostatků týkajících se jistoty“). Na základě posouzení toho, jak funguje ověřování řídícími orgány ve všech spolufinancovaných programech, a na základě výsledků všech auditů vyzvala Komise v říjnu 2011 auditní orgány, aby ve svých auditech systémů věnovaly zvláštní pozornost kontrolám prvního stupně (viz Homologues Group, seminář věnovaný úloze a příspěvku auditních orgánů ke zkvalitňování ověřování řídícími orgány). |
| --- | --- |

—

| — | Doporučení 5: s cílem zvýšit efektivnost postupů uzávěrky víceletých programů v oblasti soudržnosti: |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: s cílem zvýšit efektivnost postupů uzávěrky víceletých programů v oblasti soudržnosti:

| — | připomněla členským státům, aby zajistily, aby závěrečná prohlášení týkající se programů za období 2007–2013 byla spolehlivá, |
| --- | --- |

—

připomněla členským státům, aby zajistily, aby závěrečná prohlášení týkající se programů za období 2007–2013 byla spolehlivá,

| — | Regulační rámec na období 2007–2013 předpokládá dosti odlišné požadavky na audit reprezentativního statistického vzorku na ročním základě, který podpoří oficiální auditní výroky auditorských orgánů. Vznikne tak pevnější základ pro prohlášení při ukončení podpory, takže bude možné určit zbytkové riziko po provedení všech oprav během provádění programu. Je třeba rovněž poznamenat, že pokyny k uzávěrce období 2007–2013 byly již členským státům představeny během zasedání Výboru pro koordinaci fondů (COCOF) v červnu 2012. |
| --- | --- |

—

| — | zkoumala konkrétní nedostatky, které zjistil Účetní dvůr v prohlášeních při ukončení podpory v souvislosti s uzávěrkami programů období 2000–2006, |
| --- | --- |

—

zkoumala konkrétní nedostatky, které zjistil Účetní dvůr v prohlášeních při ukončení podpory v souvislosti s uzávěrkami programů období 2000–2006,

| — | Komise tyto nedostatky zjistila a zabývala se jimi. |
| --- | --- |

—

| — | zvážila, zda tyto problémy nastaly i u jiných operačních programů, a dle potřeby uplatnila finanční opravy, |
| --- | --- |

—

zvážila, zda tyto problémy nastaly i u jiných operačních programů, a dle potřeby uplatnila finanční opravy,

| — | Obecněji řečeno, Komise provádí důkladnou analýzu všech prohlášení při ukončení podpory a vyvozuje z ní závěry, např. v případě nutnosti provede finanční opravy. |
| --- | --- |

—

| — | zajistila, aby se audity probíhající uzávěrky přiměřeně zabývaly otázkami, na které Účetní dvůr upozornil. |
| --- | --- |

—

zajistila, aby se audity probíhající uzávěrky přiměřeně zabývaly otázkami, na které Účetní dvůr upozornil.

| — | Komise je přesvědčena, že postup uzávěrky programů, který používá, umožní v případě potřeby provést při uzavírání programů náležité finanční opravy, poté co útvary Komise náležitě zhodnotí všechny předložené uzávěrkové doklady a dodatečně vyžádané informace a zohlední důkazy shromážděné při auditech uzávěrek. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Další nástroje regionální politiky zahrnují nástroj předvstupní pomoci, který podporuje opatření regionální a přeshraniční spolupráce v zemích západního Balkánu, v Turecku a na Islandu, a Fond solidarity EU, který poskytuje pomoc v případě přírodních katastrof v členských státech.

(2)  EFRR a ESF poskytují podporu malým a středním podnikům prostřednictvím grantů a nástrojů finančního inženýrství. Viz zvláštní zpráva č. 2/2012 „Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj“ (http://eca.europa.eu).

(3)  V roce 2011 se 29,9 miliardy EUR, tj. 93 %, týkalo programového období 2007–2013 a 2,4 miliardy EUR (7 %) spadalo do období 2000–2006.

(4)  Zjištění a závěry Účetního dvora týkající se ESF jsou uvedeny v kapitole 6.

(5)  Na programové období 2007–2013 Komise schválila celkem 434 operačních programů: 317 pro EFRR/FS (z toho 24 OP obsahuje projekty FS) a 117 pro ESF.

(6)  Zprostředkující subjekty jsou veřejné nebo soukromé subjekty, které jednají jménem řídicího orgánu a plní úkoly v jeho zastoupení.

(7)  Kromě toho jsou auditní orgány povinny předkládat Komisi zprávy o auditu systémů. Zprávy o auditu operací se Komisi zpravidla neposílají.

(8)  Viz článek 82 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).

(9)  Článek 72 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(10)  Čl. 39 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1); články 91 a 92 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(11)  Článek 99 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(12)  Přibližně 41 % výdajů v oblasti energetiky a dopravy připadá na transevropské sítě (TEN), 28 % na projekty v oblasti konvenčních a obnovitelných energií a dalších 11 % výdajů připadá na výzkumné projekty, které jsou financovány převážně z rámcových programů pro výzkum. Další dvě hlavní kategorie výdajů jsou výdaje na projekty týkající se pozemní, letecké a námořní dopravy (7 %) a jaderné energetiky (6 %).

(13)  Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť, Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace a společný podnik SESAR (výzkumný projekt řízení leteckého provozu v rámci jednotného evropského nebe).

(14)  Tento vzorek obsahuje 180 plateb na 129 projektů EFRR, 39 projektů FS, 8 energetických projektů a 4 dopravní projekty. 148 plateb na projekty EFRR/FS se týká programového období 2007–2013 a 20 plateb období 2000–2006. Vzorek byl sestaven ze všech plateb s výjimkou záloh, které v roce 2011 činily 1,4 miliardy EUR.

(15)  Audit Účetního dvora týkající se auditních orgánů zahrnoval: a) zkoumání vzorku sedmi auditních orgánů (a případně delegovaných auditních subjektů) v sedmi členských státech (Česká republika, Řecko, Itálie (Sicílie), Lotyšsko, Maďarsko, Portugalsko a Rumunsko); a b) přezkum dohledových činností Komise vůči auditním orgánům jako celku. Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2010, body 4.37 až 4.44.

(16)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 3,0 % (dolní hranice míry chyb) a 9,0 % (horní hranice míry chyb).

(17)  Viz Evropská komise. „Analýza chyb v politice soudržnosti za roky 2006–2009“ (SEK(2011) 1179, 5.10.2011).

(18)  Pokud jde o postupy zadávání veřejných zakázek, ve 41 % z 298 případů kontrolovaných Účetním dvorem hodnota zakázky přesahovala limit, na který se vztahuje uplatnění pravidel EU pro veřejné zakázky transponovaných do vnitrostátních právních předpisů.

(19)  Tato částka představuje celkové výdaje za zadané zakázky, z nichž část byla osvědčena na základě kontrolovaných výkazů výdajů.

(20)  Další informace o tom, jak Účetní dvůr kvantifikuje chyby v zadávání zakázek, jsou uvedeny v
  příloze 1.1
  , bodech 10 a 11.

(21)  Auditní orgány nahradily kontrolní orgány odpovědné za „kontroly podle článku 10“ a „prohlášení při ukončení pomoci podle článku 15“. Viz články 10 a 15 nařízení Komise (ES) č. 438/2001 (Úř. věst. L 63, 3.3.2001, s. 21).

(22)  Z těchto auditních orgánů jich je 63 společných pro všechny tři fondy, 18 auditních orgánů má na starosti pouze operační programy v rámci EFRR/FS a 31 auditních orgánů operační programy v rámci ESF.

(23)  Každý auditní orgán může vypracovat jednu nebo více výročních kontrolních zpráv, které se pak mohou týkat jednoho nebo více operačních programů.

(24)  Výroční kontrolní zprávy a výroční stanoviska vycházejí ze zjištění kontrol auditních orgánů, které se týkají výdajů osvědčených pro Komisi v předešlém rozpočtovém roce EU (viz čl. 62 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1083/2006).

(25)  Posouzení Komise je založeno na interním hodnocení stupně rizika a celkové výše spolufinancování EU pro dané operační programy kontrolované auditním orgánem. V roce 2010 provedl Účetní dvůr podrobné posouzení osmi auditních orgánů. Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2010, body 4.37 až 4.44.

(26)  Konkrétně, jak je uvedeno v
  příloze 5.2
  , byly auditní orgány posouzeny jako „neúčelné“, jestliže Účetní dvůr zjistil významné nedostatky ve výroční kontrolní zprávě a/nebo výročním stanovisku nebo pokud existovaly plošné nedostatky základních prvků práce auditních orgánů, které ohrožovaly spolehlivost výročních kontrolních zpráv a výročních stanovisek.

(27)  COCOF je stálý výbor Evropské komise. Jeho úkolem je projednávat témata týkající se uplatňování nařízení upravujících EFRR, ESF a FS. Jeho zasedáním předsedá Evropská komise a účastní se jich úředníci z členských států.

(28)  V roce 2011 GŘ pro regionální politiku dokončilo šetření 14 auditních orgánů ve věci EFRR a FS. GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování provedlo zvláštní prověrky 42 operačních programů v rámci ESF. Patřila mezi ně i prověrka auditních orgánů, které měly tyto operační programy na starosti.

(29)  Těchto 14 auditních orgánů v případě GŘ pro regionální politiku a 7 auditních orgánů v případě GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování doplňuje orgány, které Účetní dvůr přezkoumával v roce 2010 (viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2010, bod 4.42).

(30)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ pro regionální politiku, tabulka „Sdílené řízení: posouzení vnitrostátních kontrolních systémů“, s. 121, a výroční zpráva o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, s. 76.

(31)  Bod 65 zvláštní zprávy č. 3/2012: „Strukturální fondy – Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států?“ (http://eca.europa.eu).

(32)  Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Nizozemsko, Rakousko a Spojené království. V případě Itálie byl audit proveden v koordinaci s italským nejvyšším kontrolním úřadem (Corte dei Conti Italiana) na základě memoranda o porozumění a společného prohlášení podepsaného předsedy úřadu Corte dei Conti a Evropského účetního dvora. Koordinované činnosti v rámci tohoto auditu se v zásadě týkaly shromažďování podkladů pro audit.

(33)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2010, bod 1.25; a zvláštní zpráva č. 3/2012.

(34)  Jak lze doložit v pracovním dokumentu útvarů Komise „Analýza chyb v politice soudržnosti v letech 2006–2009“ (viz SEK(2011) 1179 ze dne 5.10.2011) a ve VZČ GŘ pro regionální politiku za rok 2011.

(35)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

PŘÍLOHA 5.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „REGIONÁLNÍ POLITIKA, ENERGETIKA A DOPRAVA“

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR | FS | Energetika | Doprava | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 165 | 140 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 |
| Průběžné/konečné platby | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 145 | 131 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 49 % | (63) | 18 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | (0) | 41 % | (73) | 43 % | 64 % | 49 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 51 % | (66) | 82 % | (32) | 62 % | (5) | 100 % | (4) | 59 % | (107) | 57 % | 36 % | 51 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu výdajů |
| Zálohy | — | — | — | — | — | — | 3 % | 0 % |
| Průběžné/konečné platby | 97 % | 100 % |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby: | 58 % | (38) | 81 % | (26) | 20 % | (1) | 75 % | (3) | 64 % | (68) | 60 % | 59 % | 41 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 42 % | (28) | 19 % | (6) | 80 % | (4) | 25 % | (1) | 36 % | (39) | 40 % | 41 % | 59 % |
| Způsobilost | 96 % | (27) | 100 % | (6) | 100 % | (4) | 0 % | (0) | 94 % | (37) | 97 % | 71 % | 93 % |
| Výskyt | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 3 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Přesnost | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 3 % | 29 % | 7 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 6,0 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 9,0 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 3,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

EFRR

FS

Energetika

Doprava

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

129

39

8

4

180

177

165

140

Zálohy

0

0

0

0

0

0

20

9

Průběžné/konečné platby

129

39

8

4

180

177

145

131

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

49 %

(63)

18 %

(7)

38 %

(3)

0 %

(0)

41 %

(73)

43 %

64 %

49 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

51 %

(66)

82 %

(32)

62 %

(5)

100 %

(4)

59 %

(107)

57 %

36 %

51 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu výdajů

Zálohy

—

—

—

—

—

—

3 %

0 %

Průběžné/konečné platby

97 %

100 %

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby:

58 %

(38)

81 %

(26)

20 %

(1)

75 %

(3)

64 %

(68)

60 %

59 %

41 %

Vyčíslitelné chyby:

42 %

(28)

19 %

(6)

80 %

(4)

25 %

(1)

36 %

(39)

40 %

41 %

59 %

Způsobilost

96 %

(27)

100 %

(6)

100 %

(4)

0 %

(0)

94 %

(37)

97 %

71 %

93 %

Výskyt

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

3 %

(1)

0 %

0 %

0 %

Přesnost

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

3 %

29 %

7 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

6,0 %

Horní hranice míry chyb

9,0 %

Dolní hranice míry chyb

3,0 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 5.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ PRO OBLAST SOUDRŽNOSTI (REGIONÁLNÍ POLITIKA A ZAMĚSTNANOST, SOCIÁLNÍ VĚCI A ZAČLENĚNÍ)

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly: auditní orgány – soulad s hlavními požadavky předpisů a účelnost z hlediska zajištění správnosti operací

| Hlavní požadavky testované Účetním dvorem | | Česká republika Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Řecko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Itálie – Sicílie Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Lotyšsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Maďarsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Portugalsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF | Rumunsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obecné aspekty | Způsob, jakým jsou řídicí a kontrolní systémy operačního programu nastaveny, zajišťuje přiměřené vymezení, rozdělení a oddělení funkcí v auditních orgánech a mezi auditními orgány a dalšími příslušnými řídícími a kontrolními subjekty | není v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu |
| Rozsah auditního manuálu | Existence auditního manuálu (jak pro audity systémů, tak pro audity operací), který je v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a jasně popisuje auditní postupy. | částečně v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu |
| Auditní metodika pro audit systémů | Auditní práce, při níž auditní orgány hodnotí účelné fungování řídicího a kontrolního systému, je založena na kontrolním seznamu, který obsahuje otázky, jimiž se ověřují hlavní požadavky příslušných předpisů (formulované pro řídící orgány, zprostředkující subjekty a certifikační orgány), a vhodná kritéria, podle nichž se posuzuje každý z těchto hlavních požadavků. | částečně v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu |
| Přezkum auditů systémů | Auditní plán vypracovaný auditními orgány byl realizován v souladu se schválenou auditní strategií na dané období, audity systémů byly provedeny v souladu s metodikou vypracovanou auditními orgány a všechny fáze auditů systémů byly řádně zdokumentovány. | neúčelné | účelné | účelné | účelné | účelné | účelné | účelné |
| Metodika výběru vzorku pro audity operací | Byla stanovena vhodná metodika výběru vzorků pro audity operací, podle níž byl sestaven vzorek operací, které měly být ve zkoumaném období kontrolovány. | částečně v souladu | v souladu | částečně v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | v souladu |
| Sestavení vzorku pro audity operací | Metodika výběru vzorků pro audity operací byla použita, jak bylo stanoveno, a byl podle ní sestaven vzorek operací, které měly být ve zkoumaném období kontrolovány. | částečně účelné | účelné | částečně účelné | účelné | účelné | účelné | účelné |
| Auditní metodika pro audity operací | Auditní práce, při níž se prověřovala správnost operací, je založena na kontrolním seznamu, který obsahuje otázky, jimiž se vzhledem k souvisejícím rizikům dostatečně podrobně ověřují požadavky příslušného předpisu. | není v souladu | částečně v souladu | v souladu | v souladu | částečně v souladu | v souladu | částečně v souladu |
| Přezkum auditů operací | Audity operací byly realizovány v souladu s vybraným vzorkem na dané období, byly provedeny v souladu s metodikou vypracovanou auditními orgány a všechny fáze auditů operací byly řádně zdokumentovány. | částečně účelné | účelné | účelné | účelné | účelné | účelné | částečně účelné |
| Opakované provedení auditů operací | Účetní dvůr opakovaně provedl audity operací, které realizovaly auditní orgány, a jeho zjištění byla podobná zjištěním auditních orgánů, která předložily Komisi. | neúčelné | účelné | účelné | účelné | účelné | účelné | účelné |
| Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko | Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko byly vypracovány v souladu s požadavky předpisů a s pokyny dohodnutými mezi Komisí a členskými státy a zpráva a stanovisko odpovídají výsledkům auditů systémů a auditů operací, které auditní orgány provedly. | není v souladu | v souladu | částečně v souladu | v souladu | v souladu | v souladu | částečně v souladu |
| Celkové posouzení
   (1) | | neúčelné | účelné | částečně účelné | účelné | účelné | účelné | částečně účelné |

Hlavní požadavky testované Účetním dvorem

Česká republika Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Řecko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Itálie – Sicílie Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Lotyšsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Maďarsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Portugalsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Rumunsko Auditní orgán pro EFRR/FS/ESF

Obecné aspekty

Způsob, jakým jsou řídicí a kontrolní systémy operačního programu nastaveny, zajišťuje přiměřené vymezení, rozdělení a oddělení funkcí v auditních orgánech a mezi auditními orgány a dalšími příslušnými řídícími a kontrolními subjekty

není v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

Rozsah auditního manuálu

Existence auditního manuálu (jak pro audity systémů, tak pro audity operací), který je v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a jasně popisuje auditní postupy.

částečně v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

Auditní metodika pro audit systémů

Auditní práce, při níž auditní orgány hodnotí účelné fungování řídicího a kontrolního systému, je založena na kontrolním seznamu, který obsahuje otázky, jimiž se ověřují hlavní požadavky příslušných předpisů (formulované pro řídící orgány, zprostředkující subjekty a certifikační orgány), a vhodná kritéria, podle nichž se posuzuje každý z těchto hlavních požadavků.

částečně v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

Přezkum auditů systémů

Auditní plán vypracovaný auditními orgány byl realizován v souladu se schválenou auditní strategií na dané období, audity systémů byly provedeny v souladu s metodikou vypracovanou auditními orgány a všechny fáze auditů systémů byly řádně zdokumentovány.

neúčelné

účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

Metodika výběru vzorku pro audity operací

Byla stanovena vhodná metodika výběru vzorků pro audity operací, podle níž byl sestaven vzorek operací, které měly být ve zkoumaném období kontrolovány.

částečně v souladu

v souladu

částečně v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

Sestavení vzorku pro audity operací

Metodika výběru vzorků pro audity operací byla použita, jak bylo stanoveno, a byl podle ní sestaven vzorek operací, které měly být ve zkoumaném období kontrolovány.

částečně účelné

účelné

částečně účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

Auditní metodika pro audity operací

Auditní práce, při níž se prověřovala správnost operací, je založena na kontrolním seznamu, který obsahuje otázky, jimiž se vzhledem k souvisejícím rizikům dostatečně podrobně ověřují požadavky příslušného předpisu.

není v souladu

částečně v souladu

v souladu

v souladu

částečně v souladu

v souladu

částečně v souladu

Přezkum auditů operací

Audity operací byly realizovány v souladu s vybraným vzorkem na dané období, byly provedeny v souladu s metodikou vypracovanou auditními orgány a všechny fáze auditů operací byly řádně zdokumentovány.

částečně účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

částečně účelné

Opakované provedení auditů operací

Účetní dvůr opakovaně provedl audity operací, které realizovaly auditní orgány, a jeho zjištění byla podobná zjištěním auditních orgánů, která předložily Komisi.

neúčelné

účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

účelné

Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko

Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko byly vypracovány v souladu s požadavky předpisů a s pokyny dohodnutými mezi Komisí a členskými státy a zpráva a stanovisko odpovídají výsledkům auditů systémů a auditů operací, které auditní orgány provedly.

není v souladu

v souladu

částečně v souladu

v souladu

v souladu

v souladu

částečně v souladu

Celkové posouzení
   (1)

neúčelné

účelné

částečně účelné

účelné

účelné

účelné

částečně účelné

---

(1)  Při šetření auditních orgánů v minulém roce (viz výroční zpráva za rok 2010, příloha 4.2) jsou k celkovému posouzení auditních orgánů uplatněna níže uvedená kritéria na základě vyhodnocení specifických hlavních požadavků, které jsou předmětem testování:

| a) | „účelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“ je „v souladu“ a posouzení hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ jsou „účelná“. |
| --- | --- |

a)

„účelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“ je „v souladu“ a posouzení hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ jsou „účelná“.

| b) | „částečně účelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“ je alespoň „částečně v souladu“ a posouzení hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ jsou alespoň „částečně účelná“. |
| --- | --- |

b)

„částečně účelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“ je alespoň „částečně v souladu“ a posouzení hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ jsou alespoň „částečně účelná“.

| c) | „neúčelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“„není v souladu“ nebo posouzení nejméně jednoho z hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ je „neúčelné“. |
| --- | --- |

c)

„neúčelné“: posouzení hlavního požadavku „Výroční kontrolní zpráva a auditní stanovisko“„není v souladu“ nebo posouzení nejméně jednoho z hlavních požadavků „Přezkum auditů systémů“, „Sestavení vzorku“, „Přezkum auditů operací“ a „Opakované provedení auditů operací“ je „neúčelné“.

---

KAPITOLA 6

Zaměstnanost a sociální věci

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Cíle politiky

Nástroje politiky

Rizika pro správnost

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Hloubková prověrka dvou auditních orgánů

Posouzení dohledu Komise nad auditními orgány

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik 04 – Zaměstnanost a sociální věci. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 6.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

6.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik 04 – Zaměstnanost a sociální věci. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 6.1
  .

| 6.2 | Politika zaměstnanosti a sociálních věcí je převážně financována prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF), který se řídí týmiž pravidly jako Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS), jak jsou popsána v kapitole 5. Další ustanovení upravující ESF jsou obsažena ve zvláštním nařízení. U otázek, které jsou společné všem třem fondům, se v této kapitole odkazuje na kapitolu 5. |
| --- | --- |

6.2

Politika zaměstnanosti a sociálních věcí je převážně financována prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF), který se řídí týmiž pravidly jako Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS), jak jsou popsána v kapitole 5. Další ustanovení upravující ESF jsou obsažena ve zvláštním nařízení. U otázek, které jsou společné všem třem fondům, se v této kapitole odkazuje na kapitolu 5.

Tabulka 6.1 –   Zaměstnanost a sociální věci – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 04 | Zaměstnanost a sociální věci | Správní výdaje | 93 | přímé centralizované |
| Evropský sociální fond | 9 966 | sdílené |
| Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita | 59 | přímé centralizované |
| Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů | 132 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci | 114 | sdílené |
| Nástroj předvstupní pomoci | 28 | decentralizované |
| | 10 392 | |
| Správní výdaje celkem (4) | 93 | |
| Provozní výdaje celkem | 10 299 | |
| z toho: | — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

04

Zaměstnanost a sociální věci

Správní výdaje

93

přímé centralizované

Evropský sociální fond

9 966

sdílené

Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita

59

přímé centralizované

Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů

132

přímé centralizované

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci

114

sdílené

Nástroj předvstupní pomoci

28

decentralizované

10 392

Správní výdaje celkem (4)

93

Provozní výdaje celkem

10 299

z toho:

—

128

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

10 171

Platby za rok celkem

10 392

Závazky za rok celkem

11 638

Zdroj: roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Cíle politiky

| 6.3 | Skupina politik „zaměstnanost a sociální věci“ je součástí politiky soudržnosti EU, jejímž cílem je posilovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost v rámci EU snižováním rozdílů mezi regiony. Hlavními cíli politiky zaměstnanosti a sociálních věcí EU je konkrétně boj proti nezaměstnanosti, rozvoj lidských zdrojů a podpora integrace na trhu práce. |
| --- | --- |

6.3

Skupina politik „zaměstnanost a sociální věci“ je součástí politiky soudržnosti EU, jejímž cílem je posilovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost v rámci EU snižováním rozdílů mezi regiony. Hlavními cíli politiky zaměstnanosti a sociálních věcí EU je konkrétně boj proti nezaměstnanosti, rozvoj lidských zdrojů a podpora integrace na trhu práce.

Nástroje politiky

| 6.4 | Hlavním nástrojem provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky je Evropský sociální fond (ESF), na nějž připadlo 97 % výdajů na tuto oblast v roce 2011. Z ESF se financují investice do lidského kapitálu prostřednictvím odborné přípravy a dalších opatření zaměřených na zaměstnanost. |
| --- | --- |

6.4

Hlavním nástrojem provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky je Evropský sociální fond (ESF), na nějž připadlo 97 % výdajů na tuto oblast v roce 2011. Z ESF se financují investice do lidského kapitálu prostřednictvím odborné přípravy a dalších opatření zaměřených na zaměstnanost.

| 6.5 | Další výdaje mají podobu dotací a grantů pro organizace provádějící a koordinující opatření zaměřená na sociální oblast a na zaměstnanost. Sem spadá financování sítě Evropských služeb zaměstnanosti (EURES), která rozvíjí spolupráci mezi Komisí a členskými státy při provádění evropské strategie zaměstnanosti, a program Progress, který podporuje provádění politiky v členských státech prostřednictvím studií, analýz a dalších opatření. |
| --- | --- |

6.5

Další výdaje mají podobu dotací a grantů pro organizace provádějící a koordinující opatření zaměřená na sociální oblast a na zaměstnanost. Sem spadá financování sítě Evropských služeb zaměstnanosti (EURES), která rozvíjí spolupráci mezi Komisí a členskými státy při provádění evropské strategie zaměstnanosti, a program Progress, který podporuje provádění politiky v členských státech prostřednictvím studií, analýz a dalších opatření.

| 6.6 | Financování se poskytuje i agenturám EU: Evropskému institutu pro rovnost žen a mužů, Evropské nadaci pro zlepšení životních a pracovních podmínek a Evropské agentuře pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. |
| --- | --- |

6.6

Financování se poskytuje i agenturám EU: Evropskému institutu pro rovnost žen a mužů, Evropské nadaci pro zlepšení životních a pracovních podmínek a Evropské agentuře pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.

| 6.7 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) poskytuje podporu pracovníkům, kteří v důsledku velkých strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu a v důsledku finanční a hospodářské krize ztratili práci. Z nástroje předvstupní pomoci (NPP) se podporuje rozvoj lidských zdrojů v kandidátských zemích. |
| --- | --- |

6.7

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) poskytuje podporu pracovníkům, kteří v důsledku velkých strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu a v důsledku finanční a hospodářské krize ztratili práci. Z nástroje předvstupní pomoci (NPP) se podporuje rozvoj lidských zdrojů v kandidátských zemích.

Řízení a kontrola výdajů

| 6.8 | Výdaje z ESF podléhají sdílenému řízení Komise a členských států. ESF spadá pod systémy řízení a kontroly pro výdaje na soudržnost celkově, jak je popsáno v předchozí kapitole (body 5.8–5.14). |
| --- | --- |

6.8

Výdaje z ESF podléhají sdílenému řízení Komise a členských států. ESF spadá pod systémy řízení a kontroly pro výdaje na soudržnost celkově, jak je popsáno v předchozí kapitole (body 5.8–5.14).

| 6.8 | I když se systémy řízení a kontroly fondů ESF, EFRR a FS řídí týmiž pravidly (jak je uvedeno v bodě 5.8), v praxi má většina operačních programů ESF vlastní orgány a systémy kontroly. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EGF rovněž podléhá sdílenému řízení. O prostředcích pro EGF rozhoduje rozpočtový orgán a Komise přezkoumává žádosti o financování předložené členskými státy a schvaluje platby. Nástroj NPP se provádí decentralizovaným řízením, zatímco ostatní výdaje na sociální oblast a na zaměstnanost podléhají přímému centralizovanému řízení. |
| --- | --- |

6.9

EGF rovněž podléhá sdílenému řízení. O prostředcích pro EGF rozhoduje rozpočtový orgán a Komise přezkoumává žádosti o financování předložené členskými státy a schvaluje platby. Nástroj NPP se provádí decentralizovaným řízením, zatímco ostatní výdaje na sociální oblast a na zaměstnanost podléhají přímému centralizovanému řízení.

Rizika pro správnost

| 6.10 | Hlavní rizika pro výdaje z ESF souvisí s nehmotnou povahou investic do lidského kapitálu (například školení), rozmanitostí spolufinancovaných činností a se skutečností, že do realizace projektů je zapojeno více partnerů a často se jedná o menší subjekty. Tyto faktory mohou způsobit, že jsou schvalovány nezpůsobilé náklady nebo chyby ve výpočtech ovlivňují správnost žádostí o proplacení, a tyto nedostatky pak nejsou zavedenými systémy odhaleny. |
| --- | --- |

6.10

Hlavní rizika pro výdaje z ESF souvisí s nehmotnou povahou investic do lidského kapitálu (například školení), rozmanitostí spolufinancovaných činností a se skutečností, že do realizace projektů je zapojeno více partnerů a často se jedná o menší subjekty. Tyto faktory mohou způsobit, že jsou schvalovány nezpůsobilé náklady nebo chyby ve výpočtech ovlivňují správnost žádostí o proplacení, a tyto nedostatky pak nejsou zavedenými systémy odhaleny.

| 6.10 | Komise přijala konkrétní kroky s cílem zmírnit zjištěná rizika, zejména pak preventivní a nápravná opatření jako jsou pokyny, školení a přerušení plateb. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Hlavní riziko u EGF vyplývá z toho, že žádosti mohou obsahovat nepřesné informace, které pak Komise během schvalování či následných kontrol nezjistí. Hlavní riziko u NPP souvisí se schopností kandidátských zemí vytvořit a provozovat potřebné struktury a kontroly. Hlavním rizikem u ostatních výdajů na sociální oblast a na zaměstnanost je skutečnost, že příjemci mohou do výkazů svých nákladů zahrnout nezpůsobilé náklady. |
| --- | --- |

6.11

Hlavní riziko u EGF vyplývá z toho, že žádosti mohou obsahovat nepřesné informace, které pak Komise během schvalování či následných kontrol nezjistí. Hlavní riziko u NPP souvisí se schopností kandidátských zemí vytvořit a provozovat potřebné struktury a kontroly. Hlavním rizikem u ostatních výdajů na sociální oblast a na zaměstnanost je skutečnost, že příjemci mohou do výkazů svých nákladů zahrnout nezpůsobilé náklady.

Rozsah a koncepce auditu

| 6.12 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „zaměstnanost a sociální věci“ je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb; |
| --- | --- | --- |

6.12

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „zaměstnanost a sociální věci“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

při auditu se zkoumal vzorek 180 průběžných a konečných plateb;

| b) | posouzení systémů se soustředilo na dva auditní orgány v programovém období 2007–2013 v oblasti soudržnosti; |
| --- | --- |

b)

posouzení systémů se soustředilo na dva auditní orgány v programovém období 2007–2013 v oblasti soudržnosti;

| c) | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ EMPL). |
| --- | --- |

c)

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ EMPL).

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 6.13 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 6.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 40 % ze 180 kontrolovaných plateb. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 2,2 % (1). |
| --- | --- |

6.13

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 6.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 40 % ze 180 kontrolovaných plateb. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 2,2 % (1).

| 6.13 | Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora odpovídá pozitivnímu trendu v posledních letech. Je to výsledek zlepšení, jichž dosáhly členské státy u svých systémů řízení a kontroly, nekompromisní politiky přerušování a pozastavování plateb, kterou GŘ pro zaměstnanost a sociální věci uplatňuje od roku 2008, a pozitivního dopadu zjednodušujících opatření v předpisech, která platí v nynějším programovém období.

  Jak vyplývá z tabulky 1.3 v kapitole 1, společná nejpravděpodobnější míra chyb v regionální politice, dopravě, energetice, zaměstnanosti a sociálních věcech se výrazně snížila ve srovnání s rokem 2010 ze 7,7 % na 5,1 %. |
| --- | --- |

6.13

Jak vyplývá z tabulky 1.3 v kapitole 1, společná nejpravděpodobnější míra chyb v regionální politice, dopravě, energetice, zaměstnanosti a sociálních věcech se výrazně snížila ve srovnání s rokem 2010 ze 7,7 % na 5,1 %.

| 6.14 | Součástí systémů řízení a kontroly ustavených v členských státech by měly být postupy zajišťující správnost a řádnost vykazovaných výdajů (2). Výsledky auditu Účetního dvora ukazují na nedostatky zejména v tzv. primárních kontrolách výdajů, za něž odpovídají řídicí orgány a zprostředkující subjekty v členských státech. |
| --- | --- |

6.14

Součástí systémů řízení a kontroly ustavených v členských státech by měly být postupy zajišťující správnost a řádnost vykazovaných výdajů (2). Výsledky auditu Účetního dvora ukazují na nedostatky zejména v tzv. primárních kontrolách výdajů, za něž odpovídají řídicí orgány a zprostředkující subjekty v členských státech.

| 6.14 | Od řídicích orgánů se požaduje, aby u všech žádostí, které příjemci předloží, prováděly před certifikací výdajů kontrolu dokumentace. V pozdější fázi provádění projektu (po certifikaci až do uzávěrky) však lze operace ověřovat i na místě, což vysvětluje, proč nebylo možné část chyb ve vzorku Účetního dvora odhalit. Vliv kontrolního systému na snižování míry chyb bývá patrný až v následujících letech po provedení kontrol na všech stupních. |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | Pokud jde o ESF, Účetní dvůr se na základě svého přezkumu každé operace zatížené chybou domnívá, že orgány členských států měly k dispozici dostatečné informace k tomu, aby u 76 % operací obsahujících chyby před předložením certifikovaných výdajů Komisi zjistily a opravily alespoň některé z nich. |
| --- | --- |

6.15

Pokud jde o ESF, Účetní dvůr se na základě svého přezkumu každé operace zatížené chybou domnívá, že orgány členských států měly k dispozici dostatečné informace k tomu, aby u 76 % operací obsahujících chyby před předložením certifikovaných výdajů Komisi zjistily a opravily alespoň některé z nich.

| 6.15 | Komise tyto případy bedlivě sleduje, aby zajistila provedení vhodných akčních plánů v dotčených systémech s cílem předcházet v budoucnosti chybám ještě před certifikací výdajů.

  Viz rovněž odpověď k bodu 6.14. |
| --- | --- |

6.15

Viz rovněž odpověď k bodu 6.14.

Nezpůsobilé náklady a nesprávně vypočtené náklady

| 6.16 | Účetní dvůr zjistil, že ve 13 % ze 180 kontrolovaných operací byly proplaceny nezpůsobilé náklady (chyby ve způsobilosti). Všechny tyto chyby ve způsobilosti se týkaly projektů ESF. Na tyto chyby připadá 77 % všech vyčíslitelných chyb a představují přibližně 73 % odhadované míry chyb pro tuto skupinu politik (viz příklad 6.1). |
| --- | --- |

6.16

Účetní dvůr zjistil, že ve 13 % ze 180 kontrolovaných operací byly proplaceny nezpůsobilé náklady (chyby ve způsobilosti). Všechny tyto chyby ve způsobilosti se týkaly projektů ESF. Na tyto chyby připadá 77 % všech vyčíslitelných chyb a představují přibližně 73 % odhadované míry chyb pro tuto skupinu politik (viz příklad 6.1).

| 6.16 a 6.17 | Komise vyvodí důsledky ze všech chyb, které nahlásil Účetní dvůr, a zajistí, aby členské státy přijaly nápravná opatření a v případě potřeby provedly finanční opravy. |
| --- | --- |

6.16 a 6.17

Příklad 6.1 –   Nezpůsobilé náklady

| a) | Nezpůsobilost účastníků školení: Z ESF bylo poskytnuto financování na školicí kurzy, které měly zvýšit kvalifikaci a znalosti zaměstnanců pracujících v odvětví elektroniky. Účetní dvůr zjistil, že mnoho účastníků bylo zaměstnáno mimo odvětví elektroniky, takže pro školení nebyli způsobilí. Vykázané náklady na nezpůsobilé účastníky činily 29 % kontrolované částky. |
| --- | --- |

a)

Nezpůsobilost účastníků školení: Z ESF bylo poskytnuto financování na školicí kurzy, které měly zvýšit kvalifikaci a znalosti zaměstnanců pracujících v odvětví elektroniky. Účetní dvůr zjistil, že mnoho účastníků bylo zaměstnáno mimo odvětví elektroniky, takže pro školení nebyli způsobilí. Vykázané náklady na nezpůsobilé účastníky činily 29 % kontrolované částky.

| b) | Nadhodnocení osobních nákladů: Komerční sdružení obdrželo z ESF finanční prostředky na podporu svých činností, které zahrnovaly poskytování poradenských služeb malým a středním podnikům. Náklady na několik pracovníků sdružení byly účtovány na projekt ESF, ačkoli nebylo možno doložit, že svou pracovní dobu strávili prací na tomto projektu. Účetní dvůr konstatuje, že osobní náklady v rámci projektu byly nadhodnoceny o 60 %. |
| --- | --- |

b)

Nadhodnocení osobních nákladů: Komerční sdružení obdrželo z ESF finanční prostředky na podporu svých činností, které zahrnovaly poskytování poradenských služeb malým a středním podnikům. Náklady na několik pracovníků sdružení byly účtovány na projekt ESF, ačkoli nebylo možno doložit, že svou pracovní dobu strávili prací na tomto projektu. Účetní dvůr konstatuje, že osobní náklady v rámci projektu byly nadhodnoceny o 60 %.

| c) | Nezpůsobilé osobní náklady: Výdaje vykázané příjemcem v rámci odborného školení obsahovaly platby, které pracovníci podílející se na projektu obdrželi jako příspěvek při ukončení pracovního poměru. Podle vnitrostátních pravidel pro způsobilost jsou však takové platby nezpůsobilé. Proto se 2,5 % vykázaných nákladů na kontrolovaný projekt považuje za nezpůsobilé. |
| --- | --- |

c)

Nezpůsobilé osobní náklady: Výdaje vykázané příjemcem v rámci odborného školení obsahovaly platby, které pracovníci podílející se na projektu obdrželi jako příspěvek při ukončení pracovního poměru. Podle vnitrostátních pravidel pro způsobilost jsou však takové platby nezpůsobilé. Proto se 2,5 % vykázaných nákladů na kontrolovaný projekt považuje za nezpůsobilé.

| 6.17 | Další 3 % ze 180 kontrolovaných operací se týkala projektů, u nichž byly náklady předložené k proplacení nesprávně vypočteny (chyby v přesnosti). Tyto chyby představují 20 % všech operací, v nichž se vyskytly vyčíslitelné chyby, a připadá na ně přibližně 9 % celkové odhadované míry chyb (viz příklad 6.2). |
| --- | --- |

6.17

Další 3 % ze 180 kontrolovaných operací se týkala projektů, u nichž byly náklady předložené k proplacení nesprávně vypočteny (chyby v přesnosti). Tyto chyby představují 20 % všech operací, v nichž se vyskytly vyčíslitelné chyby, a připadá na ně přibližně 9 % celkové odhadované míry chyb (viz příklad 6.2).

Příklad 6.2 –   Nesprávně vypočtené náklady

| a) | Nesprávně vypočtené režijní náklady: U projektu spočívajícího ve školení pro nezaměstnané osoby byly režijní náklady na projekt stanoveny pomocí poměru založeného na podílu z plochy budovy, která se pro projekt využívala. Účetní dvůr zjistil, že poměr byl vypočten nesprávně, což vedlo k nadhodnocení kontrolované částky o 2,4 %. |
| --- | --- |

a)

Nesprávně vypočtené režijní náklady: U projektu spočívajícího ve školení pro nezaměstnané osoby byly režijní náklady na projekt stanoveny pomocí poměru založeného na podílu z plochy budovy, která se pro projekt využívala. Účetní dvůr zjistil, že poměr byl vypočten nesprávně, což vedlo k nadhodnocení kontrolované částky o 2,4 %.

| b) | Nesprávně vypočtený výkaz výdajů: Projekt, který řídily místní orgány, se týkal opatření na zvýšení kvality vzdělávání a modernizaci vzdělávací soustavy. Účetní dvůr zjistil rozdíl mezi částkou vykázanou kontrolovaným místním orgánem řídicímu orgánu a částkou týkající se projektu, kterou řídicí orgán vykázal Komisi. Řídicí orgán učinil při sestavování zprávy na základě údajů od místního orgánu početní chyby, které vedly k nadhodnocení způsobilých nákladů o 6,7 % kontrolované částky. |
| --- | --- |

b)

Nesprávně vypočtený výkaz výdajů: Projekt, který řídily místní orgány, se týkal opatření na zvýšení kvality vzdělávání a modernizaci vzdělávací soustavy. Účetní dvůr zjistil rozdíl mezi částkou vykázanou kontrolovaným místním orgánem řídicímu orgánu a částkou týkající se projektu, kterou řídicí orgán vykázal Komisi. Řídicí orgán učinil při sestavování zprávy na základě údajů od místního orgánu početní chyby, které vedly k nadhodnocení způsobilých nákladů o 6,7 % kontrolované částky.

Časté nedodržování procedurálních požadavků

| 6.18 | Téměř všechny operace, v nichž Účetní dvůr zjistil výskyt nevyčíslitelných chyb (40 ze 42), se týkaly různého nedodržování procedurálních požadavků ze strany řídicích orgánů a příjemců při řízení a provádění projektů ESF. V 23 případech považuje Účetní dvůr toto nedodržování za závažné porušení předpisů. Hlavní kategorie těchto chyb jsou popsány v příkladu 6.3. |
| --- | --- |

6.18

Téměř všechny operace, v nichž Účetní dvůr zjistil výskyt nevyčíslitelných chyb (40 ze 42), se týkaly různého nedodržování procedurálních požadavků ze strany řídicích orgánů a příjemců při řízení a provádění projektů ESF. V 23 případech považuje Účetní dvůr toto nedodržování za závažné porušení předpisů. Hlavní kategorie těchto chyb jsou popsány v příkladu 6.3.

| 6.18 | Komise vyvodí důsledky ze všech chyb, které nahlásil Účetní dvůr, a zajistí, aby byla přijata nápravná opatření. |
| --- | --- |

6.18

Příklad 6.3 –   Nedodržování procedurální požadavků

| a) | Chybějící samostatné účetnictví: U souboru opatření v oblasti odborné přípravy, která se zaměřovala na mladé nezaměstnané osoby, nebylo v účetnictví projektu samostatně účtováno o výdajích týkajících se projektu, jako jsou například náklady na platy. Chybí-li patřičně oddělené účetnictví, není zajištěno, že nebyly vykázány i náklady na jiné projekty. |
| --- | --- |

a)

Chybějící samostatné účetnictví: U souboru opatření v oblasti odborné přípravy, která se zaměřovala na mladé nezaměstnané osoby, nebylo v účetnictví projektu samostatně účtováno o výdajích týkajících se projektu, jako jsou například náklady na platy. Chybí-li patřičně oddělené účetnictví, není zajištěno, že nebyly vykázány i náklady na jiné projekty.

| b) | Nedodržení pravidel pro akreditaci společností poskytujících odborné vzdělávání: Aby si příjemce, kterým byla společnost poskytující odborné vzdělávání, zachoval svoji akreditaci, měl zavést postupy na hodnocení spokojenosti školených osob a sledovat, zda tyto osoby díky odbornému vzdělávání získaly zaměstnání. Účetní dvůr zjistil, že příjemce tyto požadavky nedodržel. |
| --- | --- |

b)

Nedodržení pravidel pro akreditaci společností poskytujících odborné vzdělávání: Aby si příjemce, kterým byla společnost poskytující odborné vzdělávání, zachoval svoji akreditaci, měl zavést postupy na hodnocení spokojenosti školených osob a sledovat, zda tyto osoby díky odbornému vzdělávání získaly zaměstnání. Účetní dvůr zjistil, že příjemce tyto požadavky nedodržel.

| c) | Oznámení o zadání zakázky zasláno se zpožděním: Podle pravidel pro zadávání veřejných zakázek musí zadavatelé zaslat oznámení o výsledku zadávacího řízení nejpozději do 48 dní po zadání zakázky. Účetní dvůr narazil na tři případy, v nichž toto pravidlo nebylo dodrženo. |
| --- | --- |

c)

Oznámení o zadání zakázky zasláno se zpožděním: Podle pravidel pro zadávání veřejných zakázek musí zadavatelé zaslat oznámení o výsledku zadávacího řízení nejpozději do 48 dní po zadání zakázky. Účetní dvůr narazil na tři případy, v nichž toto pravidlo nebylo dodrženo.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Hloubková prověrka dvou auditních orgánů

| 6.19 | V rámci zkoumání celkem sedmi auditních orgánů odpovědných za programy v rámci EFRR, FS a ESF posuzoval Účetní dvůr v roce 2011 práci dvou auditních orgánů ve dvou členských státech. Rozsah auditu Účetního dvora je popsán v bodě 5.40. U těchto dvou kontrolovaných auditních orgánů ESF v Itálii (Sicílie) a Lotyšsku se přezkum jejich práce a opakované provedení jejich auditů operací zaměřily na výdaje z ESF. Výsledky auditu, který Účetní dvůr provedl u auditních orgánů pro všechny strukturální fondy, jsou popsány v kapitole 5 (body 5.41–5.43 a
  příloha 5.2
  ). |
| --- | --- |

6.19

V rámci zkoumání celkem sedmi auditních orgánů odpovědných za programy v rámci EFRR, FS a ESF posuzoval Účetní dvůr v roce 2011 práci dvou auditních orgánů ve dvou členských státech. Rozsah auditu Účetního dvora je popsán v bodě 5.40. U těchto dvou kontrolovaných auditních orgánů ESF v Itálii (Sicílie) a Lotyšsku se přezkum jejich práce a opakované provedení jejich auditů operací zaměřily na výdaje z ESF. Výsledky auditu, který Účetní dvůr provedl u auditních orgánů pro všechny strukturální fondy, jsou popsány v kapitole 5 (body 5.41–5.43 a
  příloha 5.2
  ).

| 6.19 | Auditní orgány skutečně hrály ústřední roli v procesu budování věrohodnosti již od počátku programového období a nastavení systémů. Od té doby každý rok vydávají ve zprávách adresovaných Komisi auditní stanovisko o fungování systémů řízení a kontroly na základě kontroly těchto systémů a statistických vzorků operací. Tyto kontroly jsou prováděny podle strategie auditu. Komise z toho důvodu s auditními orgány úzce spolupracuje a koordinuje s nimi činnost. Už v roce 2009 začala přezkoumávat jejich metodiku a výsledky auditů. Přispělo to k budování kapacity cestou poskytování poradenství, pokynů a doporučení auditním orgánům pomocí opakování práce Komise. Nařízení dává Komisi možnost spolehnout se za jistých podmínek na práci auditního orgánu při získávání věrohodnosti (článek 73). |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | Auditní orgán v Lotyšsku je z hlediska souladu s hlavními požadavky předpisů a z hlediska zajištění správnosti operací hodnocen jako účelný. Auditní orgán v Itálii (Sicílie) je hodnocen jako částečně účelný. Účetní dvůr zaznamenal, že tento auditní orgán má obzvláštní problémy při výběru vzorku operací k auditu a při extrapolaci chyb. Tyto problémy vedly k tomu, že auditní orgán ve své výroční kontrolní zprávě podhodnotil míru chyb. Na základě své práce považovala tuto míru chyb za nespolehlivou i Komise (viz body 5.42–5.43). |
| --- | --- |

6.20

Auditní orgán v Lotyšsku je z hlediska souladu s hlavními požadavky předpisů a z hlediska zajištění správnosti operací hodnocen jako účelný. Auditní orgán v Itálii (Sicílie) je hodnocen jako částečně účelný. Účetní dvůr zaznamenal, že tento auditní orgán má obzvláštní problémy při výběru vzorku operací k auditu a při extrapolaci chyb. Tyto problémy vedly k tomu, že auditní orgán ve své výroční kontrolní zprávě podhodnotil míru chyb. Na základě své práce považovala tuto míru chyb za nespolehlivou i Komise (viz body 5.42–5.43).

| 6.20 | GŘ pro zaměstnanost zkontroloval v roce 2011 práci 42 auditních orgánů, včetně auditního orgánu Sicílie a Lotyšska. 12 auditních orgánů z tohoto vzorku bylo vybráno po analýze rizika (každoročně aktualizované) a dalších 30 bylo vybráno náhodně. Na základě vlastní auditní práce vyjadřuje GŘ pro zaměstnanost a sociální věci souhlas s hodnocením dvou auditních orgánů, které vybral Účetní dvůr. |
| --- | --- |

6.20

Posouzení dohledu Komise nad auditními orgány

| 6.21 | Výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal dohledu Komise nad auditními orgány, jsou popsány v bodech 5.44 –5.51. |
| --- | --- |

6.21

Výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal dohledu Komise nad auditními orgány, jsou popsány v bodech 5.44 –5.51.

| 6.22 | Účetní dvůr konstatoval, že ve všech případech, kdy Komise díky svým šetřením v členských státech zjistila konkrétní nedostatky, byly vnitrostátní orgány informovány o tom, jaká nápravná opatření je třeba přijmout. |
| --- | --- |

6.22

Účetní dvůr konstatoval, že ve všech případech, kdy Komise díky svým šetřením v členských státech zjistila konkrétní nedostatky, byly vnitrostátní orgány informovány o tom, jaká nápravná opatření je třeba přijmout.

| 6.23 | Účetní dvůr se domnívá, že Komise ze svých přezkumů výročních kontrolních zpráv vyvodila patřičné závěry a v případě potřeby na základě vlastního posouzení upravila vykazovanou míru chyb (bod 5.51). |
| --- | --- |

6.23

Účetní dvůr se domnívá, že Komise ze svých přezkumů výročních kontrolních zpráv vyvodila patřičné závěry a v případě potřeby na základě vlastního posouzení upravila vykazovanou míru chyb (bod 5.51).

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 6.24 | Účetní dvůr posoudil výroční zprávu o činnosti za rok 2011 a doprovodné prohlášení generálního ředitele GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Ohledně správnosti plateb schválených v roce 2011 Účetní dvůr zejména:






  a) | posoudil výhrady předložené ve výroční zprávě o činnosti; |
| --- | --- | --- |

6.24

Účetní dvůr posoudil výroční zprávu o činnosti za rok 2011 a doprovodné prohlášení generálního ředitele GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Ohledně správnosti plateb schválených v roce 2011 Účetní dvůr zejména:

a)

posoudil výhrady předložené ve výroční zprávě o činnosti;

| b) | zkontroloval důslednost a přesnost výpočtu zbytkové míry chyb a částek „rizikových plateb“, který provedla Komise. |
| --- | --- |

b)

zkontroloval důslednost a přesnost výpočtu zbytkové míry chyb a částek „rizikových plateb“, který provedla Komise.

| 6.25 | Podle odhadu GŘ EMPL je celková míra chyb u průběžných plateb za rok 2011 v programovém období 2007–2013 v rozmezí 2 % až 2,5 %. Výroční zpráva o činnosti GŘ EMPL obsahuje výhradu k platbám provedeným v programovém období 2007–2013 ve výši 58,7 milionu EUR, které se týkají 24 ze 117 operačních programů, a výhradu bez finančního dopadu k programovému období 2000–2006. |
| --- | --- |

6.25

Podle odhadu GŘ EMPL je celková míra chyb u průběžných plateb za rok 2011 v programovém období 2007–2013 v rozmezí 2 % až 2,5 %. Výroční zpráva o činnosti GŘ EMPL obsahuje výhradu k platbám provedeným v programovém období 2007–2013 ve výši 58,7 milionu EUR, které se týkají 24 ze 117 operačních programů, a výhradu bez finančního dopadu k programovému období 2000–2006.

| 6.25 | V návaznosti na pozitivní hodnocení výroční zprávy o činnosti GŘ pro zaměstnanost a sociální věci za rok 2010 vydal Účetní dvůr doporučení ohledně rizik, která souvisejí s operačními programy, kde je odhadovaná míra chyb nižší než 5 %. GŘ pro zaměstnanost a sociální věci se těmito riziky zabýval a zlepšil svou metodiku, která nyní zahrnuje i tuto kategorii v posuzování potenciálních výhrad. Metodika použitá ve VZČ za rok 2011 je tudíž přísnější a je v souladu s doporučením Účetního dvora. |
| --- | --- |

6.25

| 6.26 | GŘ EMPL vyslovilo výhrady k těm operačním programům z programového období 2000–2006, u nichž dosud členské státy řádně neodstranily nedostatky zjištěné při uzávěrce. Komise tyto výhrady (které označuje jako výhrady navazující na výhradu z minulého roku) nevyčíslila. Z práce Účetního dvora vyplývá, že stále existuje riziko, že uzávěrka může vycházet z nespolehlivé dokumentace k uzávěrce, což by mohlo vést k nedostatečným finančním opravám (viz body 5.63–5.64 a zvláštní zpráva č. 3/2012 (3), body 65–67). |
| --- | --- |

6.26

GŘ EMPL vyslovilo výhrady k těm operačním programům z programového období 2000–2006, u nichž dosud členské státy řádně neodstranily nedostatky zjištěné při uzávěrce. Komise tyto výhrady (které označuje jako výhrady navazující na výhradu z minulého roku) nevyčíslila. Z práce Účetního dvora vyplývá, že stále existuje riziko, že uzávěrka může vycházet z nespolehlivé dokumentace k uzávěrce, což by mohlo vést k nedostatečným finančním opravám (viz body 5.63–5.64 a zvláštní zpráva č. 3/2012 (3), body 65–67).

| 6.26 | Komise soudí, že zbývající rizika, na něž odkazuje Účetní dvůr u programového období 2000–2006, jsou přiměřeně ošetřena během probíhajícího procesu uzávěrky. Útvary Komise pečlivě posoudily uzávěrkovou dokumentaci, kterou předložily subjekty rozhodující o uzávěrce programů, a přijaly opatření potřebná k řešení zjištěných problémů, včetně přerušení procesu uzávěrky, žádosti o dodatečné informace, provedení závěrečných auditů na základě vlastního posouzení rizik, případně u některých programů včetně uplatnění finančních oprav.

  Na základě výše zmíněných postupů při uzávěrce přistupuje Komise k závěrečné platbě pouze tehdy, když shledá, že zbytková míra chyb u jednotlivých operačních programů nedosahuje 2% práh významnosti. Ve VZČ generálního ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci nebyla vyčíslena hodnota výhrad k následným platbám, protože tyto výhrady neměly vliv na závěrečné platby uskutečněné v roce 2011. |
| --- | --- |

6.26

Na základě výše zmíněných postupů při uzávěrce přistupuje Komise k závěrečné platbě pouze tehdy, když shledá, že zbytková míra chyb u jednotlivých operačních programů nedosahuje 2% práh významnosti. Ve VZČ generálního ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci nebyla vyčíslena hodnota výhrad k následným platbám, protože tyto výhrady neměly vliv na závěrečné platby uskutečněné v roce 2011.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 6.27 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „zaměstnanost a sociální věci“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

6.27

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „zaměstnanost a sociální věci“ byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

| 6.27 | Komise konstatuje nízkou míru chyb v roce 2011, což potvrzuje pozitivní vývoj v posledních letech. Tohoto zlepšení bylo dosaženo díky vhodným opatřením, která přijaly členské státy, a účinné politice přerušování a pozastavování plateb, kterou GŘ pro zaměstnanost a sociální věci uplatňovalo od roku 2008 spolu s úspěšným prováděním zjednodušujících opatření.

  Komise ve spolupráci s členskými státy hodlá pokračovat v úsilí o další zvyšování své výkonnosti dle doporučení Účetního dvora. |
| --- | --- |

6.27

Komise ve spolupráci s členskými státy hodlá pokračovat v úsilí o další zvyšování své výkonnosti dle doporučení Účetního dvora.

| 6.28 | Na základě své auditní práce provedené u zkoumaných systémů dohledu a kontroly dospěl Účetní dvůr k závěru, že:






  a) | auditní orgány byly z hlediska zajišťování správnosti operací za programové období 2007–2013 částečně účelné; |
| --- | --- | --- |

6.28

Na základě své auditní práce provedené u zkoumaných systémů dohledu a kontroly dospěl Účetní dvůr k závěru, že:

a)

auditní orgány byly z hlediska zajišťování správnosti operací za programové období 2007–2013 částečně účelné;

| b) | postupy Komise a členských států byly při provádění úvodní fáze uzávěrky programového období 2000–2006 částečně účelné. |
| --- | --- |

b)

postupy Komise a členských států byly při provádění úvodní fáze uzávěrky programového období 2000–2006 částečně účelné.

| 6.28 | Komise zdůrazňuje, že účelnost a kvalita práce auditních orgánů se liší v jednotlivých programech i členských státech, jak o tom svědčí hodnocení Účetního dvora v bodě 5.41 a výsledky auditní práce Komise. V souladu s článkem 73 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 se Komise od června 2012 formálně spoléhá na práci 9 auditních orgánů fondu ESF. Komise bude nadále šetřit práci ostatních auditních orgánů a sledovat situaci v programech, které jsou předmětem dopisu podle článku 73.

  Komise má za to, že zavedla podrobné postupy a pokyny k procesu uzávěrky a že většina členských států vykonala důležitou a profesionální práci, aby umožnila uzávěrku programů a zvýšila věrohodnost při uzávěrce. Komise rovněž soudí, že vykonala značnou práci při uzávěrce, důkladně analyzovala všechny uzávěrkové doklady, v případě potřeby provedla další audity a kontroly, což v mnoha případech vedlo k dalším finančním opravám, jež byly uplatněny při uzávěrce a jež ošetřily zbývající rizika. |
| --- | --- |

6.28

Komise má za to, že zavedla podrobné postupy a pokyny k procesu uzávěrky a že většina členských států vykonala důležitou a profesionální práci, aby umožnila uzávěrku programů a zvýšila věrohodnost při uzávěrce. Komise rovněž soudí, že vykonala značnou práci při uzávěrce, důkladně analyzovala všechny uzávěrkové doklady, v případě potřeby provedla další audity a kontroly, což v mnoha případech vedlo k dalším finančním opravám, jež byly uplatněny při uzávěrce a jež ošetřily zbývající rizika.

Doporučení

| 6.29 | Příloha 6.2
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009) ve vztahu k soudržnosti. Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti: |
| --- | --- |

6.29

Příloha 6.2
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008 a 2009) ve vztahu k soudržnosti. Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti:

6.29

| a) | v květnu 2011 zveřejnila Komise pracovní dokument o hlavních auditních zjištěních, která se týkala používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek, s cílem zahájit s členskými státy diskusi o tom, jak nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek omezit; |
| --- | --- |

a)

v květnu 2011 zveřejnila Komise pracovní dokument o hlavních auditních zjištěních, která se týkala používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek, s cílem zahájit s členskými státy diskusi o tom, jak nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek omezit;

| a) | Komise vyvinula velké úsilí, aby zajistila přesný soulad s požadavky způsobilosti a správné uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek. Bylo zajištěno školení a pokyny o způsobilosti a pravidlech zadávání veřejných zakázek. Kromě toho, když Komise zjistí na úrovni programu složitá pravidla, vydá doporučení k jejich zjednodušení. Komise se s členskými státy také dělila o rozbor typů chyb, které byly v oblasti zadávání veřejných zakázek zjištěny při unijních auditech politiky soudržnosti v předchozích letech, a zahájila akci zaměřenou na zjišťování osvědčených postupů a možných odpovědí členských států, aby byly takovéto chyby napravovány a snížil se jejich výskyt.

  Uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek má největší význam pro financování z EFRR a FS a má omezený vliv na projekty financované z ESF. |
| --- | --- |

a)

Uplatňování pravidel zadávání veřejných zakázek má největší význam pro financování z EFRR a FS a má omezený vliv na projekty financované z ESF.

| b) | Komise pokračovala ve svém programu auditů v členských státech během současného programového období, avšak jak ukázaly výsledky auditu Účetního dvora, vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy jsou jen částečně účelné; |
| --- | --- |

b)

Komise pokračovala ve svém programu auditů v členských státech během současného programového období, avšak jak ukázaly výsledky auditu Účetního dvora, vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy jsou jen částečně účelné;

| c) | Komise nadále přerušovala či pozastavovala platby a ukládala finanční opravy, avšak certifikované výdaje předkládané členskými státy Komisi zůstávají ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

c)

Komise nadále přerušovala či pozastavovala platby a ukládala finanční opravy, avšak certifikované výdaje předkládané členskými státy Komisi zůstávají ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

| b) a c) | Během své rozsáhlé auditní práce Komise zaslala řídícím a kontrolním orgánům cílená doporučení k nápravě zjištěných nedostatků.

  Komise bude nadále uplatňovat nekompromisní přístup k přerušení a pozastavení plateb. Výsledkem této politiky a snah členských států je znatelný pozitivní vliv na míru chyb v oblasti soudržnosti (viz kapitola 1, tabulka 1.3). |
| --- | --- |

b) a c)

Komise bude nadále uplatňovat nekompromisní přístup k přerušení a pozastavení plateb. Výsledkem této politiky a snah členských států je znatelný pozitivní vliv na míru chyb v oblasti soudržnosti (viz kapitola 1, tabulka 1.3).

| 6.30 | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje Komisi, aby: |
| --- | --- |

6.30

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje Komisi, aby:

| 6.30 | Viz společnou odpověď k bodům 1.12–1.13. |
| --- | --- |

6.30

| — | Doporučení 1: přísně vyžadovala dodržování pravidel způsobilosti pro financování z ESF a na základě svých zkušeností získaných během programového období 2007–2013 posoudila používání vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem identifikovat možné oblasti, které by bylo možno dále zjednodušit, a také s cílem odstranit možné zdroje chyb v období po roce 2013. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: přísně vyžadovala dodržování pravidel způsobilosti pro financování z ESF a na základě svých zkušeností získaných během programového období 2007–2013 posoudila používání vnitrostátních pravidel způsobilosti s cílem identifikovat možné oblasti, které by bylo možno dále zjednodušit, a také s cílem odstranit možné zdroje chyb v období po roce 2013.

Komise se v roce 2010 zavázala, že bude dále sledovat dodržování pravidel způsobilosti pravidelnou auditorskou činností a vyvozováním důsledků ze všech unijních a vnitrostátních auditů. Informace o tom jsou podávány ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitele GŘ pro zaměstnanost a sociální věci. V případě nutnosti bude Komise nadále přijímat nápravná opatření.

Co se týče posuzování vnitrostátních pravidel způsobilosti a hledání dalších způsobu zjednodušení, Komise poukazuje na značné úsilí, které již v tomto směru vyvinula v rámci akčního plánu cíleného na určité členské státy, kde byly zjištěny opakované problémy. Komise bude v tomto úsilí pokračovat a zvláště se zaměří na řešení nezpůsobilých nákladů, nadhodnocených personálních nákladů a zefektivnění vnitrostátních pravidel.

| — | Doporučení 2: členským státům připomněla, že jsou povinny stanovit postupy zajišťující přesnost a správnost vykazovaných výdajů, a zabývala se nedostatky v primárních kontrolách prováděných řídicími orgány a zprostředkujícími subjekty tím, že bude vydávat další pokyny a organizovat školení. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: členským státům připomněla, že jsou povinny stanovit postupy zajišťující přesnost a správnost vykazovaných výdajů, a zabývala se nedostatky v primárních kontrolách prováděných řídicími orgány a zprostředkujícími subjekty tím, že bude vydávat další pokyny a organizovat školení.

Komise bude nadále upozorňovat členské státy, aby věnovaly pozornost rozhodujícímu významu opakovaných problémů s kontrolami řídících orgánů, které zjistil Účetní dvůr.

| — | Doporučení 3: od vnitrostátních orgánů požadovala, aby před tím, než předloží certifikované výdaje Komisi, přísně uplatňovaly nápravné mechanismy (2008). Když zjistí, že řídicí a kontrolní systémy fungují s výraznými nedostatky, měla by Komise přerušit či pozastavit platby, dokud členský stát nepodnikne nápravná opatření, popřípadě uplatnit finanční opravy. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: od vnitrostátních orgánů požadovala, aby před tím, než předloží certifikované výdaje Komisi, přísně uplatňovaly nápravné mechanismy (2008). Když zjistí, že řídicí a kontrolní systémy fungují s výraznými nedostatky, měla by Komise přerušit či pozastavit platby, dokud členský stát nepodnikne nápravná opatření, popřípadě uplatnit finanční opravy.

Komise se v roce 2010 zavázala, že bude nadále včas přerušovat a pozastavovat platby, bude-li to nutné. Tato nekompromisní politika se opět promítá do výroční zprávy o činnosti generálního ředitele GŘ pro zaměstnanost a sociální věci (viz odpověď Komise na bod 6.29 c).

| — | Doporučení 4: poskytla auditním orgánům pro stávající programové období další pokyny, zejména pokud jde o sestavování vzorků a rozsah ověřování v případě auditů projektů a řízení kvality. |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: poskytla auditním orgánům pro stávající programové období další pokyny, zejména pokud jde o sestavování vzorků a rozsah ověřování v případě auditů projektů a řízení kvality.

Komise bude auditním orgánům nadále poskytovat pokyny a poradenství v řadě technických a regulačních otázek. GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost a sociální věci uspořádaly v tomto směru v červnu 2012 seminář, na němž byly poskytnuty pokyny k sestavování vzorků.

| — | Doporučení 5: pečlivě ověřovala přesnost a úplnost informací uvedených auditními orgány v jejich výročních kontrolních zprávách a auditních stanoviscích. Komise by při ověřování měla v plném rozsahu přihlížet k dostupným informacím o auditech systémů a auditech operací, které auditní orgány provedly. |
| --- | --- |

—

Doporučení 5: pečlivě ověřovala přesnost a úplnost informací uvedených auditními orgány v jejich výročních kontrolních zprávách a auditních stanoviscích. Komise by při ověřování měla v plném rozsahu přihlížet k dostupným informacím o auditech systémů a auditech operací, které auditní orgány provedly.

VKZ představují jeden z hlavních prvků, na němž Komise staví svou věrohodnost. Proto jsou tam uvedené informace plně brány v potaz. Další pokyny byly poskytnuty k tomu, jak zacházet s mírami chyb ve VKZ za rok 2011.

Jak je vysvětleno ve VZČ GŘ pro zaměstnanost a sociální věci za rok 2011, důkladné ověřování VKZ se koná každý rok; Tvoří se tak základ pro formulaci výhrad kvůli zajištění spolehlivosti těchto zpráv a jejich souladu s výše uvedenými pokyny.

| — | Doporučení 6: podporovala členské státy v tom, aby využívaly možností zjednodušeného vykazování nákladů, které jsou povoleny v nařízeních, aby se tak omezil prostor pro chyby. |
| --- | --- |

—

Doporučení 6: podporovala členské státy v tom, aby využívaly možností zjednodušeného vykazování nákladů, které jsou povoleny v nařízeních, aby se tak omezil prostor pro chyby.

Komise pokračuje ve své snaze o poskytování členským státům poradenství, školení a pokynů, aby tato možnost, vyplývající z nařízení, vedla ke skutečnému zjednodušení pro všechny zúčastněné subjekty.

Přibližně 70 % operačních programů používá nejméně jednu možnost zjednodušeného vykazování nákladů. Nejpoužívanější možnosti z mnoha dalších jsou paušální sazba nepřímých nákladů a standardní jednotkové náklady.

---

(1)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 0,9 % (dolní hranice míry chyb) a 3,4 % (horní hranice míry chyb).

(2)  Čl. 58 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).

(3)  http://eca.europa.eu.

(4)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

PŘÍLOHA 6.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI“

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF | NPP | Ostatní sociální věci | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Průběžné/konečné platby | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 56 % | (90) | 100 % | (6) | 86 % | (12) | 60 % | (108) | 73 % | 75 % | 82 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 44 % | (70) | 0 % | (0) | 14 % | (2) | 40 % | (72) | 27 % | 25 % | 18 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu výdajů |
| Nevyčíslitelné chyby: | 59 % | (41) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 58 % | (42) | 39 % | 0 % | 56 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 41 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 42 % | (30) | 61 % | 100 % | 44 % |
| Způsobilost | 79 % | (23) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 77 % | (23) | 91 % | 64 % | 50 % |
| Výskyt | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 9 % | 0 % | 0 % |
| Přesnost | 17 % | (5) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 20 % | (6) | 0 % | 36 % | 50 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 2,2 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 3,4 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 0,9 % | | | |

2011

2010

2009

2008

ESF

NPP

Ostatní sociální věci

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

160

6

14

180

66

44

49

Zálohy

0

0

0

0

0

0

0

Průběžné/konečné platby

160

6

14

180

66

44

49

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

56 %

(90)

100 %

(6)

86 %

(12)

60 %

(108)

73 %

75 %

82 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

44 %

(70)

0 %

(0)

14 %

(2)

40 %

(72)

27 %

25 %

18 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu výdajů

Nevyčíslitelné chyby:

59 %

(41)

0 %

(0)

50 %

(1)

58 %

(42)

39 %

0 %

56 %

Vyčíslitelné chyby:

41 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(1)

42 %

(30)

61 %

100 %

44 %

Způsobilost

79 %

(23)

0 %

(0)

0 %

(0)

77 %

(23)

91 %

64 %

50 %

Výskyt

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

9 %

0 %

0 %

Přesnost

17 %

(5)

0 %

(0)

100 %

(1)

20 %

(6)

0 %

36 %

50 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

2,2 %

Horní hranice míry chyb

3,4 %

Dolní hranice míry chyb

0,9 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 6.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE SOUDRŽNOSTI

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Soudržnost:

  Komise by měla monitorovat dodržování požadavků na způsobilost pro financování EU, včetně správného uplatňování předpisů EU a předpisů členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek.
  (viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.38) | Komise vydává pokyny pro řídicí a auditní orgány členských států. V květnu 2011 zveřejnila Komise pracovní dokument o hlavních auditních zjištěních, která se týkala používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek, s cílem zahájit s členskými státy diskusi o tom, jak snížit počet chyb v zadávání veřejných zakázek u projektů strukturálních fondů. V červnu 2011 bylo zveřejněno celkové hodnocení dopadu a účinnosti předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek vypracované Komisí. | Komise v pracovním dokumentu svých útvarů (SEK(2011) 1179 ze dne 5. října 2011) vysvětlila konkrétní kroky, které přijala s cílem zmírnit zjištěná rizika, zejména pak preventivní a nápravná opatření jako jsou pokyny, školení a přerušení plateb. |
| Soudržnost:

  Komise by měla zajistit, aby náhrady nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odejmutí) nevedly k tomu, že členské státy budou vykazovat nové nezpůsobilé výdaje.
  (viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.37 b)) | Komise toto riziko sleduje během uzávěrky programů za období 2000–2006. Návrh právního rámce na období 2014–2020, který Komise předložila, stanoví, že pokud se při auditech EU zjistí nesprávnosti s dopadem na účetní závěrku, financování operačního programu se sníží o výslednou opravu, čímž se omezí odnímání a nahrazování výdajů v probíhajícím rozpočtovém roce. | Návrh regulatorního rámce na roky 2014–2020, který vypracovala Komise, stanoví, že v logice roční závěrky „pokud Komise nebo Účetní dvůr odhalí nesrovnalosti, které mají vliv na roční závěrku zaslanou Komisi, výsledná finanční oprava sníží podporu poskytovanou operačnímu programu z fondů“. Návrh tudíž omezuje možnosti zpětvzetí/nahrazení. |
| 2009 a 2008 | Soudržnost:

  Komise by měla prostřednictvím svého dohledu zajistit účelné fungování řídicích a kontrolních systémů členských států
  (viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.37 c); výroční zpráva za rok 2008, body 6.37 a) a c)) | Komise na začátku programového období posuzuje vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy z hlediska souladu s předpisy a provádí audity během celého programového období. V programovém období 2007–2013 se Komise při získávání jistoty spoléhá, pokud jde o účelné fungování systémů, stále více na vnitrostátní auditní orgány. V roce 2011 Komise pokračovala ve zkoumání práce auditních orgánů u operačních programů na období 2007–2013, včetně hloubkových šetření auditních orgánů (viz body 5.35–5.37 a 5.44–5.51). Řídicí a kontrolní systémy jsou jako celek z hlediska zajišťování legality plateb pouze částečně účelné: platby z EFRR, FS a ESF stále vykazují významnou (materiální) míru chyb. | Po přijetí akčního plánu na rok 2008 Komise posílila svou dohlížecí úlohu a nadále uplatňuje nekompromisní politiku pozastavování a přerušování plateb, jakmile jsou zjištěny nedostatky. Tato trvalá opatření zkvalitnila účinné fungování systémů řízení a kontroly v členských státech a tento pozitivní vývoj potvrzuje také nižší míra chyb, kterou vykázal Účetní dvůr v prohlášení o věrohodnosti za rok 2011.


  Jak je vysvětleno v odpovědi na bod 5.44, spoléhání Komise na auditní orgány se opírá o rozsáhlou auditní práci. Komise vítá hodnocení Účetního dvora, že oznámila členským státům, jaká nápravná opatření mají být přijata ve všech případech, kdy byly zjištěny konkrétní nedostatky (viz bod 5.47). Na základě této auditní práce se Komise od července 2012 formálně spoléhá na práci 13 auditních orgánů u fondů EFRR/FS a 9 auditních orgánů u ESF. |
| 2009 a 2008 | Soudržnost:

  Komise by měla vnitrostátní orgány přesvědčovat, aby před certifikací výdajů Komisi přísně uplatňovaly nápravné mechanismy.
  (viz výroční zpráva za rok 2009, body 4.37 a); viz výroční zpráva za rok 2008, body 6.37 b) a d)) | Komise pokračovala ve své politice přerušování a pozastavování plateb v případě vážných nesrovnalostí nebo systémových vad. Členské státy musí Komisi do 31. března každého roku zasílat informace o finančních opravách. Pokud členské státy nepřijmou vhodná nápravná opatření, může Komise uložit finanční opravy. V roce 2011 rozhodla Komise u programů na období 2007–2013 o finančních opravách ve výši 217,6 milionu EUR v případě ESF a 2,7 milionu EUR v případě EFRR. Certifikované výkazy nákladů předkládané členskými státy Komisi však nadále obsahují ve významné (materiální) míře chyby. | Audit systémů členských států byl zahájen počátkem roku 2011 s cílem zlepšit podávání zpráv o finančních opravách v členských státech Komisi a zajistit úplnost, přesnost a včasnost zpráv. Výsledky prokázaly zlepšení systémů členských států, pokud jde o uplatňování finančních oprav a jejich oznamování. Víceletý charakter výdajového a kontrolního cyklu mimoto umožňuje finanční opravy v různých fázích provádění, včetně uzávěrky, kdy se kontroluje legalita a správnost výdajů a v případě nutnosti se dělají finanční opravy. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Soudržnost:

Komise by měla monitorovat dodržování požadavků na způsobilost pro financování EU, včetně správného uplatňování předpisů EU a předpisů členských států v oblasti zadávání veřejných zakázek.

(viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.38)

Komise vydává pokyny pro řídicí a auditní orgány členských států. V květnu 2011 zveřejnila Komise pracovní dokument o hlavních auditních zjištěních, která se týkala používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek, s cílem zahájit s členskými státy diskusi o tom, jak snížit počet chyb v zadávání veřejných zakázek u projektů strukturálních fondů. V červnu 2011 bylo zveřejněno celkové hodnocení dopadu a účinnosti předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek vypracované Komisí.

Komise v pracovním dokumentu svých útvarů (SEK(2011) 1179 ze dne 5. října 2011) vysvětlila konkrétní kroky, které přijala s cílem zmírnit zjištěná rizika, zejména pak preventivní a nápravná opatření jako jsou pokyny, školení a přerušení plateb.

Soudržnost:

Komise by měla zajistit, aby náhrady nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odejmutí) nevedly k tomu, že členské státy budou vykazovat nové nezpůsobilé výdaje.

(viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.37 b))

Komise toto riziko sleduje během uzávěrky programů za období 2000–2006. Návrh právního rámce na období 2014–2020, který Komise předložila, stanoví, že pokud se při auditech EU zjistí nesprávnosti s dopadem na účetní závěrku, financování operačního programu se sníží o výslednou opravu, čímž se omezí odnímání a nahrazování výdajů v probíhajícím rozpočtovém roce.

Návrh regulatorního rámce na roky 2014–2020, který vypracovala Komise, stanoví, že v logice roční závěrky „pokud Komise nebo Účetní dvůr odhalí nesrovnalosti, které mají vliv na roční závěrku zaslanou Komisi, výsledná finanční oprava sníží podporu poskytovanou operačnímu programu z fondů“. Návrh tudíž omezuje možnosti zpětvzetí/nahrazení.

2009 a 2008

Soudržnost:

Komise by měla prostřednictvím svého dohledu zajistit účelné fungování řídicích a kontrolních systémů členských států

(viz výroční zpráva za rok 2009, bod 4.37 c); výroční zpráva za rok 2008, body 6.37 a) a c))

Komise na začátku programového období posuzuje vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy z hlediska souladu s předpisy a provádí audity během celého programového období. V programovém období 2007–2013 se Komise při získávání jistoty spoléhá, pokud jde o účelné fungování systémů, stále více na vnitrostátní auditní orgány. V roce 2011 Komise pokračovala ve zkoumání práce auditních orgánů u operačních programů na období 2007–2013, včetně hloubkových šetření auditních orgánů (viz body 5.35–5.37 a 5.44–5.51). Řídicí a kontrolní systémy jsou jako celek z hlediska zajišťování legality plateb pouze částečně účelné: platby z EFRR, FS a ESF stále vykazují významnou (materiální) míru chyb.

Po přijetí akčního plánu na rok 2008 Komise posílila svou dohlížecí úlohu a nadále uplatňuje nekompromisní politiku pozastavování a přerušování plateb, jakmile jsou zjištěny nedostatky. Tato trvalá opatření zkvalitnila účinné fungování systémů řízení a kontroly v členských státech a tento pozitivní vývoj potvrzuje také nižší míra chyb, kterou vykázal Účetní dvůr v prohlášení o věrohodnosti za rok 2011.

Jak je vysvětleno v odpovědi na bod 5.44, spoléhání Komise na auditní orgány se opírá o rozsáhlou auditní práci. Komise vítá hodnocení Účetního dvora, že oznámila členským státům, jaká nápravná opatření mají být přijata ve všech případech, kdy byly zjištěny konkrétní nedostatky (viz bod 5.47). Na základě této auditní práce se Komise od července 2012 formálně spoléhá na práci 13 auditních orgánů u fondů EFRR/FS a 9 auditních orgánů u ESF.

2009 a 2008

Soudržnost:

Komise by měla vnitrostátní orgány přesvědčovat, aby před certifikací výdajů Komisi přísně uplatňovaly nápravné mechanismy.

(viz výroční zpráva za rok 2009, body 4.37 a); viz výroční zpráva za rok 2008, body 6.37 b) a d))

Komise pokračovala ve své politice přerušování a pozastavování plateb v případě vážných nesrovnalostí nebo systémových vad. Členské státy musí Komisi do 31. března každého roku zasílat informace o finančních opravách. Pokud členské státy nepřijmou vhodná nápravná opatření, může Komise uložit finanční opravy. V roce 2011 rozhodla Komise u programů na období 2007–2013 o finančních opravách ve výši 217,6 milionu EUR v případě ESF a 2,7 milionu EUR v případě EFRR. Certifikované výkazy nákladů předkládané členskými státy Komisi však nadále obsahují ve významné (materiální) míře chyby.

Audit systémů členských států byl zahájen počátkem roku 2011 s cílem zlepšit podávání zpráv o finančních opravách v členských státech Komisi a zajistit úplnost, přesnost a včasnost zpráv. Výsledky prokázaly zlepšení systémů členských států, pokud jde o uplatňování finančních oprav a jejich oznamování. Víceletý charakter výdajového a kontrolního cyklu mimoto umožňuje finanční opravy v různých fázích provádění, včetně uzávěrky, kdy se kontroluje legalita a správnost výdajů a v případě nutnosti se dělají finanční opravy.

---

KAPITOLA 7

Vnější vztahy, pomoc a rozšíření

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Charakteristiky rizik

Rozpočtová podpora

Způsobilost u spolufinancovaných opatření

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

GŘ ECHO

Služba nástrojů zahraniční politiky

Sdělení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“, která zahrnuje oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 7.1. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

7.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“, která zahrnuje oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 7.1.

Tabulka 7.1 –   Vnější vztahy, pomoc a rozšíření – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 19 | Vnější vztahy | Správní výdaje | 157 | přímé centralizované |
| Spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu | 39 | přímé centralizované |
| Společná zahraniční a bezpečnostní politika | 308 | nepřímé centralizované/společné |
| Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) | 123 | přímé centralizované |
| Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými třetími zeměmi | 20 | přímé centralizované |
| Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost | 238 | přímé centralizované/společné |
| Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem | 1 448 | přímé centralizované/decentralizované |
| Vztahy s Latinskou Amerikou | 282 | přímé centralizované/decentralizované |
| Vztahy s Asií, Střední Asií a státy Středního východu | 670 | přímé centralizované/decentralizované/společné |
| Politická strategie a koordinace | 28 | přímé centralizované |
| | 3 313 | |
| 21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Správní výdaje | 338 | přímé centralizované |
| Zajišťování potravin | 320 | přímé centralizované |
| Nestátní subjekty v oblasti rozvoje | 202 | přímé centralizované |
| Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie | 136 | přímé centralizované |
| Lidský a sociální rozvoj | 172 | přímé centralizované/společné |
| Zeměpisná spolupráce se státy AKT | 300 | přímé centralizované/decentralizované/společné |
| Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc | 30 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace | 15 | přímé centralizované |
| | 1 513 | |
| 22 | Rozšíření | Správní výdaje | 93 | přímé centralizované |
| Proces a strategie rozšíření | 835 | přímé centralizované/nepřímé/decentralizované |
| | 928 | |
| 23 | Humanitární pomoc | Správní výdaje | 33 | přímé centralizované |
| Humanitární pomoc | 1 008 | přímé centralizované/společné |
| Finanční nástroj pro civilní ochranu | 27 | přímé centralizované |
| | 1 068 | |
| Správní výdaje celkem (27) | 621 | |
| Provozní výdaje celkem | 6 201 | |
| z toho: | — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

19

Vnější vztahy

Správní výdaje

157

přímé centralizované

Spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu

39

přímé centralizované

Společná zahraniční a bezpečnostní politika

308

nepřímé centralizované/společné

Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR)

123

přímé centralizované

Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými třetími zeměmi

20

přímé centralizované

Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost

238

přímé centralizované/společné

Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem

1 448

přímé centralizované/decentralizované

Vztahy s Latinskou Amerikou

282

přímé centralizované/decentralizované

Vztahy s Asií, Střední Asií a státy Středního východu

670

přímé centralizované/decentralizované/společné

Politická strategie a koordinace

28

přímé centralizované

3 313

21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Správní výdaje

338

přímé centralizované

Zajišťování potravin

320

přímé centralizované

Nestátní subjekty v oblasti rozvoje

202

přímé centralizované

Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie

136

přímé centralizované

Lidský a sociální rozvoj

172

přímé centralizované/společné

Zeměpisná spolupráce se státy AKT

300

přímé centralizované/decentralizované/společné

Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc

30

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace

15

přímé centralizované

1 513

22

Rozšíření

Správní výdaje

93

přímé centralizované

Proces a strategie rozšíření

835

přímé centralizované/nepřímé/decentralizované

928

23

Humanitární pomoc

Správní výdaje

33

přímé centralizované

Humanitární pomoc

1 008

přímé centralizované/společné

Finanční nástroj pro civilní ochranu

27

přímé centralizované

1 068

Správní výdaje celkem (27)

621

Provozní výdaje celkem

6 201

z toho:

—

4 080

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

2 121

Platby za rok celkem

6 822

Závazky za rok celkem

8 285

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

| 7.2 | Rozpočet pro vnější vztahy a rozvoj plnilo v roce 2011 Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a rovněž Služba nástrojů zahraniční politiky (FPI). |
| --- | --- |

7.2

Rozpočet pro vnější vztahy a rozvoj plnilo v roce 2011 Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a rovněž Služba nástrojů zahraniční politiky (FPI).

| 7.3 | Rozpočet (asi 3 840 milionů EUR (2)) plněný úřadem EuropeAid se vztahuje na:






  a) | rozvojovou pomoc zemím Asie, Latinské Ameriky a zemím AKT a hospodářskou spolupráci s nimi; |
| --- | --- | --- |

7.3

Rozpočet (asi 3 840 milionů EUR (2)) plněný úřadem EuropeAid se vztahuje na:

a)

rozvojovou pomoc zemím Asie, Latinské Ameriky a zemím AKT a hospodářskou spolupráci s nimi;

| b) | evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem; |
| --- | --- |

b)

evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem;

| c) | tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva. |
| --- | --- |

c)

tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva.

| 7.4 | Rozvojové projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší velikostí i zkušenostmi. Aby byly projekty způsobilé pro podporu EU, musí být dodržena složitá pravidla, zejména pokud jde o zadávací řízení a udělování zakázek. |
| --- | --- |

7.4

Rozvojové projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší velikostí i zkušenostmi. Aby byly projekty způsobilé pro podporu EU, musí být dodržena složitá pravidla, zejména pokud jde o zadávací řízení a udělování zakázek.

| 7.5 | Služba nástrojů zahraniční politiky je útvar Komise založený dne 1. ledna 2011, jenž přímo podléhá vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Výdaje řízené Službou nástrojů zahraniční politiky (přibližně 490 milionů EUR (3)) souvisejí především s činnostmi prováděnými v rámci:






  a) | společné bezpečnostní a zahraniční politiky (SZBP) (nepřímé centralizované řízení) podporující zachování stability v problematických zemích a nešíření zbraní hromadného ničení; |
| --- | --- | --- |

7.5

Služba nástrojů zahraniční politiky je útvar Komise založený dne 1. ledna 2011, jenž přímo podléhá vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Výdaje řízené Službou nástrojů zahraniční politiky (přibližně 490 milionů EUR (3)) souvisejí především s činnostmi prováděnými v rámci:

a)

společné bezpečnostní a zahraniční politiky (SZBP) (nepřímé centralizované řízení) podporující zachování stability v problematických zemích a nešíření zbraní hromadného ničení;

| b) | nástroje stability (IfS) (přímé centralizované/společné řízení) podporujícího předcházení konfliktům, jejich zvládání a řešení a budování míru; |
| --- | --- |

b)

nástroje stability (IfS) (přímé centralizované/společné řízení) podporujícího předcházení konfliktům, jejich zvládání a řešení a budování míru;

| c) | volebních pozorovatelských misí (přímé centralizované řízení) usilujících o posílení demokratizace, řádnou správu a předcházení konfliktům; |
| --- | --- |

c)

volebních pozorovatelských misí (přímé centralizované řízení) usilujících o posílení demokratizace, řádnou správu a předcházení konfliktům;

| d) | nástroje pro průmyslově vyspělé země (přímé centralizované řízení), který je hlavním prostředkem pro zlepšování spolupráce s průmyslově vyspělými zeměmi. |
| --- | --- |

d)

nástroje pro průmyslově vyspělé země (přímé centralizované řízení), který je hlavním prostředkem pro zlepšování spolupráce s průmyslově vyspělými zeměmi.

| 7.6 | Rozpočet pro rozšíření (4) (835 milionů EUR (5)) plnilo Generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELAG) a rozpočet na humanitární pomoc (6) pak Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu – ECHO (1 008 milionů EUR (7)). GŘ ECHO rovněž odpovídá za evropský mechanismus civilní ochrany (8) (27 milionů EUR (9)). |
| --- | --- |

7.6

Rozpočet pro rozšíření (4) (835 milionů EUR (5)) plnilo Generální ředitelství pro rozšíření (GŘ ELAG) a rozpočet na humanitární pomoc (6) pak Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu – ECHO (1 008 milionů EUR (7)). GŘ ECHO rovněž odpovídá za evropský mechanismus civilní ochrany (8) (27 milionů EUR (9)).

Charakteristiky rizik

| 7.7 | Značná část rozpočtu řízeného generálními ředitelstvími nebo Službou nástrojů zahraniční politiky je plněna na základě záloh, u nichž se požaduje pouze splnění omezeného množství podmínek. Oproti tomu je realizace průběžných a konečných plateb podmíněna předložením výdajů, které byly na projekt skutečně vynaloženy, a potvrzením jejich platnosti, a tudíž tyto platby obecně podléhají většímu riziku chyb v legalitě a správnosti než zálohy. |
| --- | --- |

7.7

Značná část rozpočtu řízeného generálními ředitelstvími nebo Službou nástrojů zahraniční politiky je plněna na základě záloh, u nichž se požaduje pouze splnění omezeného množství podmínek. Oproti tomu je realizace průběžných a konečných plateb podmíněna předložením výdajů, které byly na projekt skutečně vynaloženy, a potvrzením jejich platnosti, a tudíž tyto platby obecně podléhají většímu riziku chyb v legalitě a správnosti než zálohy.

| 7.8 | Přirozené vlastnosti některých nástrojů a způsobů placení této oblasti politiky dává Komisi značnou míru flexibility při určování způsobilosti výdajů. Tyto operace jsou tudíž méně náchylné k chybám v legalitě a správnosti. |
| --- | --- |

7.8

Přirozené vlastnosti některých nástrojů a způsobů placení této oblasti politiky dává Komisi značnou míru flexibility při určování způsobilosti výdajů. Tyto operace jsou tudíž méně náchylné k chybám v legalitě a správnosti.

| 7.8 | Komise pracuje v rámci platných právních předpisů, který schválil Evropský parlament a Rada. |
| --- | --- |

7.8

Rozpočtová podpora

| 7.9 | Právní předpisy EU týkající se spolupráce s partnerskými zeměmi (10) stanovují, že přímá rozpočtová pomoc (11) na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem je podmíněna dostatečně transparentním, odpovědným a účelným řízením veřejných financí v přijímací zemi. |
| --- | --- |

7.9

Právní předpisy EU týkající se spolupráce s partnerskými zeměmi (10) stanovují, že přímá rozpočtová pomoc (11) na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem je podmíněna dostatečně transparentním, odpovědným a účelným řízením veřejných financí v přijímací zemi.

| 7.10 | Tyto právní předpisy nabízí prostor pro různé výklady (12) a to, co je považováno za „dostatečné“ z hlediska transparentnosti, odpovědnosti a účelnosti řízení veřejných financí, se může značně lišit v závislosti na konkrétní situaci dané země, ale také na směru, jímž se ubírá její vláda. Za těchto okolností je třeba zdůraznit, že: |
| --- | --- |

7.10

Tyto právní předpisy nabízí prostor pro různé výklady (12) a to, co je považováno za „dostatečné“ z hlediska transparentnosti, odpovědnosti a účelnosti řízení veřejných financí, se může značně lišit v závislosti na konkrétní situaci dané země, ale také na směru, jímž se ubírá její vláda. Za těchto okolností je třeba zdůraznit, že:

| 7.9–7.10 | Komise zcela nesdílí analýzu Účetního dvora týkající se operací rozpočtové podpory.

  Rozpočtová podpora se poskytuje v kontextu rozvoje, kdy základní vládní systémy řízení veřejných financí mohou mít velké nedostatky. Podmínky způsobilosti jsou však přísné. Partnerské země je způsobilá pro poskytnutí rozpočtové podpory pouze v případě, že vláda má zavedenou relevantní a důvěryhodnou strategii řešení těchto nedostatků. Komise může rovněž vyžadovat zvláštní krátkodobá opatření ke zmírnění rizik. Nová pravidla rozpočtové podpory (24) (která byla revidována v roce 2012 na základě návrhů Komise (25) a závěrů Rady ze dne 14. května 2012 o novém přístupu k rozpočtové podpoře) nyní zahrnují řadu nových ustanovení, která tato pravidla objasňují. Patří sem nová pravidla způsobilosti z důvodu transparentnosti a dohledu, formální proces posuzování rizik a rámec řízení pro vyšší vedoucí pracovníky. |
| --- | --- |

7.9–7.10

Rozpočtová podpora se poskytuje v kontextu rozvoje, kdy základní vládní systémy řízení veřejných financí mohou mít velké nedostatky. Podmínky způsobilosti jsou však přísné. Partnerské země je způsobilá pro poskytnutí rozpočtové podpory pouze v případě, že vláda má zavedenou relevantní a důvěryhodnou strategii řešení těchto nedostatků. Komise může rovněž vyžadovat zvláštní krátkodobá opatření ke zmírnění rizik. Nová pravidla rozpočtové podpory (24) (která byla revidována v roce 2012 na základě návrhů Komise (25) a závěrů Rady ze dne 14. května 2012 o novém přístupu k rozpočtové podpoře) nyní zahrnují řadu nových ustanovení, která tato pravidla objasňují. Patří sem nová pravidla způsobilosti z důvodu transparentnosti a dohledu, formální proces posuzování rizik a rámec řízení pro vyšší vedoucí pracovníky.

| a) | Rozpočtová podpora se často poskytuje zemím s nedostatečnými systémy řízení veřejných financí. Jedním z vážných nebezpečí je skutečnost, že rozpočet přijímací země může být předmětem podvodů a korupce. Pokud jsou finanční prostředky převedené v rámci operací rozpočtové podpory spojeny s jinými rozpočtovými zdroji dané země (tzv. „zaměnitelnost“), jsou pak rovněž vystaveny stejným nedostatkům v řízení veřejných financí. |
| --- | --- |

a)

Rozpočtová podpora se často poskytuje zemím s nedostatečnými systémy řízení veřejných financí. Jedním z vážných nebezpečí je skutečnost, že rozpočet přijímací země může být předmětem podvodů a korupce. Pokud jsou finanční prostředky převedené v rámci operací rozpočtové podpory spojeny s jinými rozpočtovými zdroji dané země (tzv. „zaměnitelnost“), jsou pak rovněž vystaveny stejným nedostatkům v řízení veřejných financí.

| b) | Protože operace rozpočtové podpory se provádějí prostřednictvím systémů řízení veřejných financí partnerských zemí a prostřednictvím postupů a orgánů těchto zemí, audit legality a správnosti Účetního dvora nemůže jít nad rámec výplaty pomoci do rozpočtů partnerských zemí. |
| --- | --- |

b)

Protože operace rozpočtové podpory se provádějí prostřednictvím systémů řízení veřejných financí partnerských zemí a prostřednictvím postupů a orgánů těchto zemí, audit legality a správnosti Účetního dvora nemůže jít nad rámec výplaty pomoci do rozpočtů partnerských zemí.

| c) | Při rozhodování o nároku partnerské země na rozpočtovou podporu disponuje Komise značnou mírou flexibility. Vzhledem k prostoru pro různé výklady jsou operace rozpočtové podpory prováděné Komisí méně náchylné k chybám v legalitě a správnosti. |
| --- | --- |

c)

Při rozhodování o nároku partnerské země na rozpočtovou podporu disponuje Komise značnou mírou flexibility. Vzhledem k prostoru pro různé výklady jsou operace rozpočtové podpory prováděné Komisí méně náchylné k chybám v legalitě a správnosti.

Necílená rozpočtová podpora je určena k tomu, aby odměňovala výsledky, a nikoli aby financovala činnosti. Proto je zřejmé, že audit nemůže jít nad rámec fáze, kdy se prostředky vyplácejí po splnění dohodnutých podmínek. Nicméně audit činností, které lze financovat z plateb rozpočtové podpory, je v kompetenci vnitrostátních kontrolních orgánů, kterým doprovodné programy nabízejí konkrétní podporu.

Tento mechanismus pro poskytování podpory představuje jednu z možností, jak Komise reagovala na výzvy mezinárodního společenství pro rozvoj a zainteresovaných subjektů z EU k účinnějším intervencím, které se zaměřují na výsledky a zodpovědnost a které jsou méně administrativně náročné a tím snižují transakční náklady pro partnerské země.

Způsobilost u spolufinancovaných opatření

| 7.11 | Komise poskytuje část své pomoci prostřednictvím činností prováděných mezinárodními organizacemi a organizacemi OSN (13). Tyto příspěvky jsou ze své povahy zaměnitelné. V některých případech však Komise neposkytuje obecnou podporu, ale snaží se limitovat využití svých příspěvků v návaznosti na zvláštní kritéria pro vynakládání finančních prostředků. Pokud by jiný dárce postupoval stejným způsobem a uplatnil stejná kritéria způsobilosti, hrozí riziko, že celkové výdaje nesplní souhrnné požadavky podmíněnosti stanovené Komisí a druhým dárcem (příp. dárci). |
| --- | --- |

7.11

Komise poskytuje část své pomoci prostřednictvím činností prováděných mezinárodními organizacemi a organizacemi OSN (13). Tyto příspěvky jsou ze své povahy zaměnitelné. V některých případech však Komise neposkytuje obecnou podporu, ale snaží se limitovat využití svých příspěvků v návaznosti na zvláštní kritéria pro vynakládání finančních prostředků. Pokud by jiný dárce postupoval stejným způsobem a uplatnil stejná kritéria způsobilosti, hrozí riziko, že celkové výdaje nesplní souhrnné požadavky podmíněnosti stanovené Komisí a druhým dárcem (příp. dárci).

| 7.11 | Komisi nejsou známy žádné zvláštní problémy s „nominálním přístupem“ (který byl vyvinut v posledních letech, aby Komise měla možnost účastnit se akcí financovaných větším počtem dárců včetně svěřeneckých fondů). Tento přístup zaručuje, že jsou splněny právní požadavky na financování vnějších akcí (tím, že zajistí, aby částka příspěvku od jiných dárců stačila na financování činností, které jsou nezpůsobilé podle pravidel EU) a současně zaručuje co nejefektivnější vynakládání finančních prostředků EU (prostřednictvím koordinace dárců) v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

  Komise omezuje riziko tím, že ještě před zahájením spolupráce posuzuje účetnictví, audit, vnitřní kontrolu a zadávání zakázek partnerské mezinárodní organizace, dále přítomností svých zaměstnanců v terénu (a účastí v řídících skupinách) a přísným systémem finančních zpráv požadovaných od mezinárodních organizací. Kromě toho jsou systémy během realizace vnějších akcí pravidelně posuzovány prostřednictvím ověřovacích misí prováděných externími auditory.


  Auditoři EuropeAid a GŘ ECHO dosud nehlásili žádná zjištění ani „zvláštní rizika“ tohoto charakteru a Komise také neví o žádném jiném dárci se „stejnými kritérii způsobilosti“.


  Komise se domnívá, že tato vnitřní kontrolní opatření, která zavedla společně s opatřeními dotčených mezinárodních organizací, omezují toto teoretické riziko na úroveň, kdy je skutečně zanedbatelné. |
| --- | --- |

7.11

Komise omezuje riziko tím, že ještě před zahájením spolupráce posuzuje účetnictví, audit, vnitřní kontrolu a zadávání zakázek partnerské mezinárodní organizace, dále přítomností svých zaměstnanců v terénu (a účastí v řídících skupinách) a přísným systémem finančních zpráv požadovaných od mezinárodních organizací. Kromě toho jsou systémy během realizace vnějších akcí pravidelně posuzovány prostřednictvím ověřovacích misí prováděných externími auditory.

Auditoři EuropeAid a GŘ ECHO dosud nehlásili žádná zjištění ani „zvláštní rizika“ tohoto charakteru a Komise také neví o žádném jiném dárci se „stejnými kritérii způsobilosti“.

Komise se domnívá, že tato vnitřní kontrolní opatření, která zavedla společně s opatřeními dotčených mezinárodních organizací, omezují toto teoretické riziko na úroveň, kdy je skutečně zanedbatelné.

Rozsah a koncepce auditu

| 7.12 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | Při auditu se zkoumal vzorek 150 plateb obsahující 30 záloh a 120 průběžných a konečných plateb. Kontrolované zálohy se vztahovaly na 18 zemí. Testované průběžné/konečné platby schválené ústředím Komise nebo delegacemi EU se týkaly 11 zemí (14). V případě GŘ ECHO byly kontrolované průběžné/konečné platby provedeny v rámci projektů realizovaných čtyřmi partnery GŘ ECHO (15). |
| --- | --- | --- |

7.12

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

Při auditu se zkoumal vzorek 150 plateb obsahující 30 záloh a 120 průběžných a konečných plateb. Kontrolované zálohy se vztahovaly na 18 zemí. Testované průběžné/konečné platby schválené ústředím Komise nebo delegacemi EU se týkaly 11 zemí (14). V případě GŘ ECHO byly kontrolované průběžné/konečné platby provedeny v rámci projektů realizovaných čtyřmi partnery GŘ ECHO (15).

| b) | Posouzení systémů se vztahovalo na systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid a Služby nástrojů zahraniční politiky v ústředí a případně i v delegacích EU, včetně:






  i) | kontrol ex ante, |
| --- | --- | --- |

b)

Posouzení systémů se vztahovalo na systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid a Služby nástrojů zahraniční politiky v ústředí a případně i v delegacích EU, včetně:

i)

kontrol ex ante,

| ii) | monitorování a dohledu, |
| --- | --- |

ii)

monitorování a dohledu,

| iii) | kontrol ex post / externích auditů, |
| --- | --- |

iii)

kontrol ex post / externích auditů,

| iv) | interního auditu. |
| --- | --- |

iv)

interního auditu.

| 7.13 | Účetní dvůr určil tyto čtyři stupně vnitřní kontroly s cílem posoudit sérii kontrol, které generální ředitelství zaměřená na vnější vztahy mohou použít, aby předešla chybám s dopadem na legalitu a správnost výdajů, takové chyby odhalila a napravila. |
| --- | --- |

7.13

Účetní dvůr určil tyto čtyři stupně vnitřní kontroly s cílem posoudit sérii kontrol, které generální ředitelství zaměřená na vnější vztahy mohou použít, aby předešla chybám s dopadem na legalitu a správnost výdajů, takové chyby odhalila a napravila.

| 7.14 | Při posuzování systémů dohledu a kontroly uplatňuje Účetní dvůr politiku rotace. GŘ ELARG se za rok 2011 neposuzovalo, byla však u něj provedena kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení z předchozích let (viz
  příloha 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.14

Při posuzování systémů dohledu a kontroly uplatňuje Účetní dvůr politiku rotace. GŘ ELARG se za rok 2011 neposuzovalo, byla však u něj provedena kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení z předchozích let (viz
  příloha 7.3
  ).

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 7.15 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 7.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 33 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 1,1 % (16). Všechny chyby byly zjištěny v průběžných nebo konečných platbách. Účetní dvůr dále zjistil vysokou četnost nevyčíslitelných chyb. |
| --- | --- |

7.15

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 7.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 33 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 1,1 % (16). Všechny chyby byly zjištěny v průběžných nebo konečných platbách. Účetní dvůr dále zjistil vysokou četnost nevyčíslitelných chyb.

| 7.16 | Ze 150 plateb bylo 22 zatíženo vyčíslitelnými chybami. Většina těchto chyb (16) byla zjištěna v konečných platbách. Tyto chyby nebyly kontrolami Komise odhaleny. Chyby se týkaly výdajů vzniklých na úrovni příjemců, jako např. výdaje vzniklé mimo období způsobilosti, nezpůsobilé výdaje (např. DPH, osobní náklady, neoprávněné režijní náklady) vykázané ve výkazech projektových nákladů a výdaje, které nejsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady. Příklady chyb jsou uvedeny níže (viz příklad 7.1). |
| --- | --- |

7.16

Ze 150 plateb bylo 22 zatíženo vyčíslitelnými chybami. Většina těchto chyb (16) byla zjištěna v konečných platbách. Tyto chyby nebyly kontrolami Komise odhaleny. Chyby se týkaly výdajů vzniklých na úrovni příjemců, jako např. výdaje vzniklé mimo období způsobilosti, nezpůsobilé výdaje (např. DPH, osobní náklady, neoprávněné režijní náklady) vykázané ve výkazech projektových nákladů a výdaje, které nejsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady. Příklady chyb jsou uvedeny níže (viz příklad 7.1).

| 7.16 | Kontroly Komise jsou navrženy tak, aby bylo možné zjištění a oprava chyb cestou následných (ex post) auditů po provedení konečné platby. Rozsáhlý program následných auditů řídí GŘ působící ve vnější pomoci na ročním základě a na základě formálního postupu pro posuzování rizik.

  Komise má za to, že působí v zemích, kde je mnohdy obtížné, ne-li nemožné, předcházet mnoha chybám, které odhalil Účetní dvůr, nebo je opravit. Tohle je například případ dodavatelů (často nevládní organizace), kteří stěží vymáhají od státu vrácení povinných plateb DPH. |
| --- | --- |

7.16

Komise má za to, že působí v zemích, kde je mnohdy obtížné, ne-li nemožné, předcházet mnoha chybám, které odhalil Účetní dvůr, nebo je opravit. Tohle je například případ dodavatelů (často nevládní organizace), kteří stěží vymáhají od státu vrácení povinných plateb DPH.

| 7.17 | Skutečnost, že Komise proplácela nezpůsobilé výdaje vykázané konečnými příjemci grantu nebo poskytovateli služeb, poukazuje na to, že preventivní a detekční kontroly Komise nejsou plně účelné (např. nedostatečný počet a omezený rozsah návštěv na místě a nedostatečný počet a omezený rozsah přímého testování vykázaných výdajů, nedostatečná kvalita ověřování výdajů, které bylo příjemci zadáno jako subdodávka). |
| --- | --- |

7.17

Skutečnost, že Komise proplácela nezpůsobilé výdaje vykázané konečnými příjemci grantu nebo poskytovateli služeb, poukazuje na to, že preventivní a detekční kontroly Komise nejsou plně účelné (např. nedostatečný počet a omezený rozsah návštěv na místě a nedostatečný počet a omezený rozsah přímého testování vykázaných výdajů, nedostatečná kvalita ověřování výdajů, které bylo příjemci zadáno jako subdodávka).

| 7.17 | Komise se domnívá, že detekční a nápravná opatření provedená před uskutečněním konečných plateb (např. akreditace příjemců, předkládání zpráv, externí audity, ověřování výdajů a kontroly operací prováděné zaměstnanci Komise), jsou účelná (26). Kromě toho lze možné nesrovnalosti ještě následně napravit provedením auditů ex post a zpětným získáním příslušných částek. Nicméně riziko finančních chyb nelze reálně snížit na nulu. |
| --- | --- |

7.17

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Úřad EuropeAid – Kamerun

Konečná platba za projekt zaměřený na poskytování pomoci dodavatelům banánů v Kamerunu byla zatížena vážnými chybami ve způsobilosti (17). V zadávacích řízeních realizovaných příjemcem byly zjištěny nesrovnalosti. Kromě toho příjemce nerespektoval při nákupu vybavení pravidlo původu (18).

Úřad EuropeAid – Kamerun

Platné právní předpisy výslovně umožňují formální výjimky z pravidel zakázaného původu zboží v řádně odůvodněných případech. V současné době je téměř nemožné vyloučit dodavatele zboží z „nezpůsobilých“ zemí při provádění těchto projektů v Africe. Příjemce měl požádat Komisi o výjimku, která by byla poskytnuta, pokud by byla řádně odůvodněna, jako v tomto případě (vzhledem ke zvláštní povaze výběrového řízení), kdy jediná došlá nabídka byla z Kolumbie.

Partner GŘ ECHO

Konečná platba v rámci grantové dohody na propagaci a podporu dobrých životních podmínek vysídleného obyvatelstva v Dárfúru obsahovala několik nesprávností (např. náklady vzniklé mimo období způsobilosti, nesprávné přiřazení sdílených nákladů a výdaje, které nebyly doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady) (19).

Partner GŘ ECHO

V uvedeném příkladu ECHO trvá na tom, že tato humanitární akce byla realizována v Dárfúru, tedy v jednom z nejnáročnějších prostředí na světě, které se vyznačuje nepředvídatelností, nestálostí, nejistotou a problémy spojenými s přístupem k postiženým lidem, což představuje velkou výzvu pro řízení akce. Ačkoli některé smluvní požadavky nebyly v tomto případě zcela splněny, partner zajistil dosažení výsledků. Je třeba rovněž poznamenat, že dvě další operace, které byly předmětem auditu Účetního dvora u stejného partnera, a které proběhly v různých zemích, nebyly zatíženy chybami. GŘ ECHO nicméně připomenul tomuto partnerovi jeho smluvní povinnosti a potřebu dalšího zlepšení jeho systémů vnitřní kontroly.

| 7.18 | Ze 150 transakcí bylo 27 zatíženo 51 nevyčíslitelnými chybami, včetně 31 chyb v zadávacím řízení realizovaném nebo schváleném Komisí, osm chyb souvisejících s platbami rozpočtové podpory a 11 chyb týkajících se nedodržení právních nebo smluvních povinností. |
| --- | --- |

7.18

Ze 150 transakcí bylo 27 zatíženo 51 nevyčíslitelnými chybami, včetně 31 chyb v zadávacím řízení realizovaném nebo schváleném Komisí, osm chyb souvisejících s platbami rozpočtové podpory a 11 chyb týkajících se nedodržení právních nebo smluvních povinností.

| 7.19 | Těchto 31 chyb v zadávacím řízení bylo zjištěno ve 22 z 85 plateb, které se týkaly udělování zakázek podle zásad hospodářské soutěže. Chyby v zadávacím řízení zahrnují: |
| --- | --- |

7.19

Těchto 31 chyb v zadávacím řízení bylo zjištěno ve 22 z 85 plateb, které se týkaly udělování zakázek podle zásad hospodářské soutěže. Chyby v zadávacím řízení zahrnují:

7.19

| a) | nejasná výběrová kritéria nebo použití nesprávného typu postupu zadávání zakázek 16; |
| --- | --- |

a)

nejasná výběrová kritéria nebo použití nesprávného typu postupu zadávání zakázek 16;

| b) | nedostatečnou dokumentaci postupů hodnocení a nerovné zacházení s uchazeči 9; |
| --- | --- |

b)

nedostatečnou dokumentaci postupů hodnocení a nerovné zacházení s uchazeči 9;

| c) | změny smluv po prováděcím období 3. |
| --- | --- |

c)

změny smluv po prováděcím období 3.

Příklad takových chyb je uveden níže (viz příklad 7.2).

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Ústředí GŘ ELARG

Dle zjištění Účetního dvora bylo zadávací řízení pro TAIEX (20) týkající se tří průběžných plateb nesprávné. Komise udělila zakázku společnosti, která na rozdíl od ostatních nesplnila podmínku zajistit odborníky, kteří budou po dobu trvání zakázky k dispozici. Podle zadání poskytnutého uchazečům měli totiž být odborníci zajištěni od 1. dubna 2008. Odborníci navrhovaní vítězným uchazečem byli k dispozici až od 21. května 2008, i přesto však byla této společnosti zakázka udělena. Tato skutečnost byla považována za nevyčíslitelnou chybu.

Ústředí GŘ ELARG

Komise vykládá klauzuli o dostupnosti odborníků tak, že tím neposkytla vítězi zadávacího řízení žádnou konkurenční výhodu. Bylo zřejmé, že odborníci, které navrhoval tento uchazeč, nebudou povoláni do práce současně na dvou různých kontraktech s Komisí.

| 7.20 | Z osmi auditovaných operací rozpočtové podpory zjistil Účetní dvůr ve čtyřech případech osm nevyčíslitelných chyb. Příčinou vzniku těchto chyb byla skutečnost, že Komise neporovnala úspěchy přijímacích zemí v oblasti řízení veřejných financí s cíli stanovenými pro kontrolované období a nezajistila, aby přijímací země uplatnila správný směnný kurz. |
| --- | --- |

7.20

Z osmi auditovaných operací rozpočtové podpory zjistil Účetní dvůr ve čtyřech případech osm nevyčíslitelných chyb. Příčinou vzniku těchto chyb byla skutečnost, že Komise neporovnala úspěchy přijímacích zemí v oblasti řízení veřejných financí s cíli stanovenými pro kontrolované období a nezajistila, aby přijímací země uplatnila správný směnný kurz.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 7.21 | Výsledky prověrky řídících a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 7.2
  . Účetní dvůr došel k závěru, že systémy úřadu EuropeAid, GŘ ECHO a Služby nástrojů zahraniční politiky byly částečně účelné. Podrobné výsledky posouzení systémů úřadu EuropeAid jsou obsaženy ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu. |
| --- | --- |

7.21

Výsledky prověrky řídících a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 7.2
  . Účetní dvůr došel k závěru, že systémy úřadu EuropeAid, GŘ ECHO a Služby nástrojů zahraniční politiky byly částečně účelné. Podrobné výsledky posouzení systémů úřadu EuropeAid jsou obsaženy ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu.

| 7.21 | Pokud jde o úřad EuropeAid, viz odpověď na Výroční zprávu ERF za rok 2011, bod 56. |
| --- | --- |

7.21

GŘ ECHO

| 7.22 | V posledních letech GŘ ECHO nadále zlepšovalo všechny součásti svých systémů dohledu a kontroly. Vzhledem k četnosti vyčíslitelných chyb zjištěných v konečných platbách (v 10 ze 16) jsou však kontrolní postupy ex ante považovány za částečně účelné (viz body 7.16 a 7.17). |
| --- | --- |

7.22

V posledních letech GŘ ECHO nadále zlepšovalo všechny součásti svých systémů dohledu a kontroly. Vzhledem k četnosti vyčíslitelných chyb zjištěných v konečných platbách (v 10 ze 16) jsou však kontrolní postupy ex ante považovány za částečně účelné (viz body 7.16 a 7.17).

| 7.22 | GŘ ECHO se domnívá, že skutečně zlepšilo své kontrolní systémy, které dosáhly uspokojivé úrovně účelnosti. Konečné zbytkové riziko je omezené a doložené a jakékoli další změny by nebyly nákladově efektivní.

  GŘ ECHO se domnívá, že některé chyby, které odhalil Účetní dvůr, mají velmi nízkou relativní nebo absolutní hodnotu. GŘ ECHO odhaduje, že jeho zbytková míra chyb nedosahovala v roce 2011 ani 1 %.


  GŘ ECHO kromě toho zdůrazňuje skutečnost, že kontroly ex ante je třeba posuzovat v rámci celkového systému kontroly. Opatření, která Účetní dvůr kontroloval, nebyla prověřena auditem po posledních krocích kontrolního řetězce GŘ ECHO, a přesto jeho zavedené systémy dohledu a kontroly dokázaly odhalit chyby prostřednictvím kontrol ex post. |
| --- | --- |

7.22

GŘ ECHO se domnívá, že některé chyby, které odhalil Účetní dvůr, mají velmi nízkou relativní nebo absolutní hodnotu. GŘ ECHO odhaduje, že jeho zbytková míra chyb nedosahovala v roce 2011 ani 1 %.

GŘ ECHO kromě toho zdůrazňuje skutečnost, že kontroly ex ante je třeba posuzovat v rámci celkového systému kontroly. Opatření, která Účetní dvůr kontroloval, nebyla prověřena auditem po posledních krocích kontrolního řetězce GŘ ECHO, a přesto jeho zavedené systémy dohledu a kontroly dokázaly odhalit chyby prostřednictvím kontrol ex post.

Služba nástrojů zahraniční politiky

| 7.23 | Hlavními nástroji řízenými Službou nástrojů zahraniční politiky jsou nástroj stability a společná zahraniční a bezpečnostní politika (SZBP), na něž připadá 87 % provozního rozpočtu Služby nástrojů zahraniční politiky. Vzhledem k jejich výrazně odlišné povaze posoudil Účetní dvůr tyto dva nástroje systémů dohledu a kontroly odděleně a došel k závěru, že tyto nástroje byly ve svém souhrnu částečně účelné. |
| --- | --- |

7.23

Hlavními nástroji řízenými Službou nástrojů zahraniční politiky jsou nástroj stability a společná zahraniční a bezpečnostní politika (SZBP), na něž připadá 87 % provozního rozpočtu Služby nástrojů zahraniční politiky. Vzhledem k jejich výrazně odlišné povaze posoudil Účetní dvůr tyto dva nástroje systémů dohledu a kontroly odděleně a došel k závěru, že tyto nástroje byly ve svém souhrnu částečně účelné.

| 7.24 | Hlavní nedostatky se týkají: |
| --- | --- |

7.24

Hlavní nedostatky se týkají:

7.24

| a) | absence účelně fungujícího oddělení interního auditu; |
| --- | --- |

a)

absence účelně fungujícího oddělení interního auditu;

| a) | Bylo to způsobeno faktory, na které FPI nemá vliv. Ze stejných důvodů nebylo oddělení interního auditu (IAC) úřadu EuropeAid schopno provést audity činností FPI v roce 2011.

  V případě absence fungování interního auditu se Komise domnívá, že služba se může opřít o jiné stavební kameny, které jsou relevantní pro její prohlášení o věrohodnosti, jak je uvedeno v její výroční zprávě o činnosti, včetně práce útvaru interního auditu. Potřeby interního auditu FPI jsou zahrnuty do plánu práce IAC úřadu EuropeAid na rok 2012 (byl dohodnut jeden nový audit a jeden následný audit činností FPI). |
| --- | --- |

a)

V případě absence fungování interního auditu se Komise domnívá, že služba se může opřít o jiné stavební kameny, které jsou relevantní pro její prohlášení o věrohodnosti, jak je uvedeno v její výroční zprávě o činnosti, včetně práce útvaru interního auditu. Potřeby interního auditu FPI jsou zahrnuty do plánu práce IAC úřadu EuropeAid na rok 2012 (byl dohodnut jeden nový audit a jeden následný audit činností FPI).

| b) | nedostatečného posouzení rizika pro výběr zakázek, které mají být předmětem kontrol ex post (SZBP) a nedostatečně propracovaných kritérií pro výběr zakázek na základě posouzení rizika (nástroj stability); |
| --- | --- |

b)

nedostatečného posouzení rizika pro výběr zakázek, které mají být předmětem kontrol ex post (SZBP) a nedostatečně propracovaných kritérií pro výběr zakázek na základě posouzení rizika (nástroj stability);

| b) | Výběr projektů SZBP a nástroje stability pro kontroly ex post a plány těchto kontrol ve 2 provozních útvarech vycházel z objektivních kritérií (jako je hodnota spravovaných zakázek, datum poslední následné kontroly a výskyt potenciálních podvodů nebo podezření na podvod). Komise uznává, že posouzení rizik, které provedla FPI, lze zlepšit. V roce 2012 je snaha zlepšit metodiku posuzování rizik pro všechny nástroje spravované službou FPI, včetně SZBP. |
| --- | --- |

b)

| c) | kontrolních postupů ex ante, které nezabránily vzniku některých chyb (nástroj stability); |
| --- | --- |

c)

kontrolních postupů ex ante, které nezabránily vzniku některých chyb (nástroj stability);

| c) | Komise souhlasí, že došlo k chybám, ale zároveň konstatuje, že její kontrolní postupy ex ante je odhalily téměř ve všech případech, kdy je zjistil Účetní dvůr, a že vedení podniklo vhodná následná opatření. |
| --- | --- |

c)

| d) | předchozího splnění podmínek misí společné zahraniční a bezpečnostní politiky (21); |
| --- | --- |

d)

předchozího splnění podmínek misí společné zahraniční a bezpečnostní politiky (21);

| d) | Komise připomíná, že v souladu se zásadou řádného finančního řízení musí operace SZBP prokázat, že jejich čerpání rozpočtu EU je účelné. Jelikož mise SZBP se zakládají na zelené louce a musí být od samého počátku funkční, nemohou okamžitě splňovat požadavky článku 56 finančního nařízení. Komise je nicméně povinna zajistit, aby jí financované operace byly účelné a v souladu s výše uvedenou zásadou. Zmírňující kontroly vykazované ve VZČ poskytují vhodný základ pro prohlášení o věrohodnosti, které má být uděleno, i když nejsou formálně splněny podmínky pro soulad s článkem 56.

  FPI bude pokračovat v posouzení šesti pilířů tempem 2 ročně, což znamená, že finančně nejvýznamnější mise by měly být posouzeny do konce roku 2013. |
| --- | --- |

d)

FPI bude pokračovat v posouzení šesti pilířů tempem 2 ročně, což znamená, že finančně nejvýznamnější mise by měly být posouzeny do konce roku 2013.

| e) | prodlev při uzavírání zakázek v rámci SZBP. |
| --- | --- |

e)

prodlev při uzavírání zakázek v rámci SZBP.

| e) | FPI bude pokračovat ve svém úsilí o uzavření starých zakázek SZBP a za tímto účelem vypracovala akční plán. Stejně tak přezkoumává postupy pro efektivnější zavírání operací SZBP v budoucnu. |
| --- | --- |

e)

Sdělení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 7.25 | Generální ředitelé úřadu EuropeAid a GŘ ECHO a ředitel Služby nástrojů zahraniční politiky prohlašují, že získali přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací (22). Nicméně: |
| --- | --- |

7.25

Generální ředitelé úřadu EuropeAid a GŘ ECHO a ředitel Služby nástrojů zahraniční politiky prohlašují, že získali přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací (22). Nicméně:

7.25

| a) | ve své výroční zprávě o činnosti Služba nástrojů zahraniční politiky neuvádí míru zbytkových chyb (23), na níž zakládá svůj závěr; |
| --- | --- |

a)

ve své výroční zprávě o činnosti Služba nástrojů zahraniční politiky neuvádí míru zbytkových chyb (23), na níž zakládá svůj závěr;

| a) | Jak je uvedeno v její výroční zprávě o činnosti, cílem služby FPI bude taková míra zbytkových chyb ve VZČ za rok 2012, která bude založena na podobné metodice, jakou má úřad EuropeAid, leč upravená pro kontrolní prostředí FPI. |
| --- | --- |

a)

| b) | GŘ ECHO používá k výpočtu míry zbytkových chyb specifickou metodu, která není v jeho výroční zprávě o činnosti dostatečně vysvětlena. |
| --- | --- |

b)

GŘ ECHO používá k výpočtu míry zbytkových chyb specifickou metodu, která není v jeho výroční zprávě o činnosti dostatečně vysvětlena.

| b) | Zbytková míra chyb vypočtená generálním ředitelstvím ECHO je založena na provádění strategie auditu tohoto generálního ředitelství. |
| --- | --- |

b)

GŘ ECHO se domnívá, že tato metodika přiměřeně odráží rizikovou expozici jeho provozního rozpočtu, protože:

| — | auditovaná složka je vysoce reprezentativní, |
| --- | --- |

—

auditovaná složka je vysoce reprezentativní,

| — | systémové chyby jsou nalezeny a související dopad plně prozkoumán, |
| --- | --- |

—

systémové chyby jsou nalezeny a související dopad plně prozkoumán,

| — | auditovaný rozpočet je „očištěn“ díky vrácení nezpůsobilých položek. |
| --- | --- |

—

auditovaný rozpočet je „očištěn“ díky vrácení nezpůsobilých položek.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 7.26 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Průběžné a konečné platby (přibližně třetina částky vyplacené v roce 2011) však byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

7.26

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Průběžné a konečné platby (přibližně třetina částky vyplacené v roce 2011) však byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 7.26 | Komise vítá závěr Účetního dvora, že v rozpočtovém roce 2011 nebyly operace ve skupině politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ zatíženy chybami. |
| --- | --- |

7.26

| 7.27 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že přezkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ byly částečně účelné. |
| --- | --- |

7.27

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že přezkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ byly částečně účelné.

| 7.27 | Komise navrhla své kontroly tak, aby pokrývaly celý životní cyklus jejích víceletých projektů. Domnívá se, že tyto systémy dohledu a kontroly jsou účelné a rok od roku se významně zlepšují a pokrývají jak ERF, tak činnosti financované z rozpočtu EU. Navzdory potížím, jež představuje vysoce rizikové prostředí vnější pomoci, roční míra chyb u vnější pomoci z rozpočtu EU, kterou Účetní dvůr patrně odhadl, se nacházela pod prahem významnosti za roky 2010 a 2011 a byla pod prahem významnosti pro ERF v roce 2009. |
| --- | --- |

7.27

Doporučení

| 7.28 | Příloha 7.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku Komise při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Všechna doporučení Komise zohlednila a čtyři z nich nyní realizovala. Doporučení týkající se systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou uvedena ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu. Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje, aby: |
| --- | --- |

7.28

Příloha 7.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku Komise při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Všechna doporučení Komise zohlednila a čtyři z nich nyní realizovala. Doporučení týkající se systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou uvedena ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu. Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje, aby:

| 7.28 | Viz společnou odpověď na body 1.12 a 1.13. |
| --- | --- |

7.28

| — | Doporučení 1: úřad EuropeAid, GŘ ECHO a Služba nástrojů zahraniční politiky zlepšily dohled nad grantovými dohodami, lépe využívaly návštěv na místě a předcházely tak vykazování nesprávných výdajů či takové výdaje zjišťovaly, a rozšířily rozsah auditů zadaných Komisí. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: úřad EuropeAid, GŘ ECHO a Služba nástrojů zahraniční politiky zlepšily dohled nad grantovými dohodami, lépe využívaly návštěv na místě a předcházely tak vykazování nesprávných výdajů či takové výdaje zjišťovaly, a rozšířily rozsah auditů zadaných Komisí.

Různé útvary Komise mají různé postupy, pokud jde o povahu a účel „kontrol na místě“ v rámci jejich celkových kontrolních systémů, a jejich použití či nepoužití pro účely prohlášení o věrohodnosti. S přihlédnutím k nákladové efektivitě proto Komise nemůže přijmout všeobecné doporučení, že zlepšení kontrol na místě by výrazně zlepšilo finanční správu grantových dohod ohledně způsobilosti výdajů.

Pokud jde o rozsah smluvních auditů, Komise se domnívá, že rozsah auditů ve vztahu ke grantům je značný a dostatečný. Vzhledem k vlastní míře chyb Účetního dvora, která byla zjištěna u této kapitoly, Komise může jen částečně akceptovat toto doporučení, a to v tom smyslu, že bude nadále usilovat o zlepšení stávajícího stavu.

| — | Doporučení 2: Služba nástrojů zahraniční politiky by měla: |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Služba nástrojů zahraniční politiky by měla:

| — | zajistit zahájení provozu oddělení interního auditu, |
| --- | --- |

—

zajistit zahájení provozu oddělení interního auditu,

| — | FPI, jakožto subjekt, u něhož je audit prováděn, bude plně spolupracovat s oddělením interního auditu úřadu EuropeAid. |
| --- | --- |

—

| — | výslovně stanovit kritéria používaná pro posouzení rizika při výběru zakázek kontrolovaných v rámci nástroje stability a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, |
| --- | --- |

—

výslovně stanovit kritéria používaná pro posouzení rizika při výběru zakázek kontrolovaných v rámci nástroje stability a společné zahraniční a bezpečnostní politiky,

| — | FPI již vyvíjí úsilí o zlepšení svého posouzení rizik spojeného s kontrolami ex post, včetně lepší identifikace kritérií pro výběr smluv / projektů pro audit. |
| --- | --- |

—

| — | zajistit, aby všechny mise společné zahraniční a bezpečnostní politiky byly akreditovány v souladu s tzv. posouzením šesti pilířů, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby všechny mise společné zahraniční a bezpečnostní politiky byly akreditovány v souladu s tzv. posouzením šesti pilířů,

| — | FPI vypracovala časový rozpis pro akreditaci svých misí SZBP a bude pokračovat ve svém úsilí v této oblasti. Podle tohoto časového plánu by všechny významné mise měly být finančně schváleny do konce roku 2013. |
| --- | --- |

—

| — | urychlit uzavírání starých zakázek v rámci SZBP. |
| --- | --- |

—

urychlit uzavírání starých zakázek v rámci SZBP.

| — | FPI bude pokračovat ve svém úsilí o uzavření starých zakázek SZBP a za tímto účelem vypracovala akční plán. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Pomoc poskytovaná prostřednictvím evropských rozvojových fondů se vykazuje samostatně, protože není financována ze souhrnného rozpočtu.

(2)  V rámci rozpočtových hlav 19 a 21, jak je uvedeno v
  tabulce 7.1
  .

(3)  V rámci rozpočtové hlavy 19.

(4)  Především v rámci nástroje předvstupní pomoci, programu Phare včetně povstupní pomoci, programu CARDS a předvstupní finanční pomoci pro Turecko.

(5)  V rámci rozpočtové hlavy 22.

(6)  Přibližně polovina rozpočtu připadá na nevládní organizace a druhá polovina na Organizaci spojených národů (OSN) a další mezinárodní organizace. Dohody o financování se uzavírají pouze s nevládními organizacemi, které podepsaly rámcovou dohodu o partnerství, nebo s organizacemi OSN, které podepsaly finanční a správní rámcovou dohodu

(7)  V rámci rozpočtové hlavy 23.

(8)  Jeho cílem je podporovat úsilí členských států, zemí ESVO, kandidátských zemí a třetích zemí týkající se činností v oblasti reakce, připravenosti a prevence v případě přírodních a člověkem způsobených katastrof, teroristických činů a technologických, radiologických a ekologických havárií.

(9)  V rámci rozpočtové hlavy 23.

(10)  Čl. 25 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41), čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006 o zřízení nástroje předvstupní pomoci (NPP) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82), čl. 15 odst. 2 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1) a čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (Úř. věst. L 327, 24. 11. 2006, s. 1).

(11)  Platby rozpočtové podpory provedené v roce 2011 ze souhrnného rozpočtu činí 1 miliardu EUR.

(12)  Viz bod 46 výroční zprávy o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2005 (Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 315).

(13)  Hodnota zakázky se odhaduje na 1,5 miliardy EUR.

(14)  Kamerun, Gruzie, Malawi, Palestina, Filipíny, Rusko, Tunisko a Vietnam (úřad EuropeAid) a Albánie, Černá Hora a Srbsko (GŘ ELARG).

(15)  Dva partneři se sídlem ve Švýcarsku, jeden ve Francii a jeden v Irsku (byl proveden audit plateb provedených v rámci 16 projektů humanitární pomoci realizovaných v 11 zemích).

(16)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou důvěry domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 0 % (dolní hranice míry chyb) a 2,4 % (horní hranice míry chyb).

(17)  Kontrolovaná částka projektu činí 1,6 milionu EUR a míra chyb 81,7 %.

(18)  Dodavatel a zboží musí pocházet ze země AKT nebo z členského státu.

(19)  Kontrolovaná částka grantové dohody činí 0,42 milionu EUR s mírou chyb 13,2 %.

(20)  TAIEX – nástroj pro technickou pomoc a výměnu informací.

(21)  Článek 56 finančního nařízení stanoví podmínky, jež musí být splněny předtím, než může být daný subjekt pověřen plněním rozpočtu EU. Toto ustanovení není vhodné pro mise v rámci SBZP, poněvadž není možné, aby Komise obdržela důkazy plnění těchto podmínek předtím, než budou stanoveny. Cílem Služby nástrojů zahraniční politiky je proto akreditovat mise v co nejkratší době po jejich zahájení. K omezení rizika v přechodném období byly zavedeny příslušné kontroly. Do konce roku 2011 však obdržela akreditaci pouze jedna (EULEX Kosovo) z devíti probíhajících misí SBZP.

(22)  Podrobné výsledky výroční zprávy o činnosti úřadu EuropeAid jsou uvedeny ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu. Jak je uvedeno v bodě 7.14, systémy dohledu a kontroly GŘ ELARG za rok 2011 se neposuzovaly.

(23)  Viz body 1.21 až 1.23.

(24)  Viz http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf

(25)  Viz sdělení Komise „Budoucí přístup k rozpočtové podpoře EU poskytované třetím zemím“ (KOM(2011) 638 v konečném znění).

(26)  Na základě závěrů výročních zpráv o činnosti.

(27)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

PŘÍLOHA 7.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „VNĚJŠÍ VZTAHY, POMOC A ROZŠÍŘENÍ“

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | ELARG | ECHO | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 81 | 8 | 38 | 23 | 150 | 165 | 180 | 180 |
| Zálohy | 17 | 2 | 4 | 7 | 30 | 75 | 83 | 71 |
| Průběžné/konečné platby | 64 | 6 | 34 | 16 | 120 | 90 | 97 | 109 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 73 % | (59) | 50 % | (4) | 68 % | (26) | 52 % | (12) | 67 % | (101) | 77 % | 87 % | 73 % |
| Operace zatížené jednou nebo více chybami | 27 % | (22) | 50 % | (4) | 32 % | (12) | 48 % | (11) | 33 % | (49) | 23 % | 13 % | 27 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu výdajů |
| Zálohy | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | 17 % | 19 % |
| Průběžné/konečné platby | 100 % | (22) | 100 % | (4) | 100 % | (12) | 100 % | (11) | 100 % | (49) | 89 % | 83 % | 81 % |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby: | 59 % | (13) | 50 % | (2) | 92 % | (11) | 9 % | (1) | 55 % | (27) | 53 % | 74 % | 60 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 41 % | (9) | 50 % | (2) | 8 % | (1) | 91 % | (10) | 45 % | (22) | 47 % | 26 % | 40 % |
| Způsobilost | 67 % | (6) | 100 % | (2) | 100 % | (1) | 100 % | (10) | 86 % | (19) | 72 % | 100 % | 79 % |
| Výskyt | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 17 % | 0 % | 21 % |
| Přesnost | 33 % | (3) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 14 % | (3) | 11 % | 0 % | 0 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 1,1 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 2,4 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

EuropeAid
   (3)

FPI

ELARG

ECHO

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

81

8

38

23

150

165

180

180

Zálohy

17

2

4

7

30

75

83

71

Průběžné/konečné platby

64

6

34

16

120

90

97

109

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

73 %

(59)

50 %

(4)

68 %

(26)

52 %

(12)

67 %

(101)

77 %

87 %

73 %

Operace zatížené jednou nebo více chybami

27 %

(22)

50 %

(4)

32 %

(12)

48 %

(11)

33 %

(49)

23 %

13 %

27 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu výdajů

Zálohy

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

11 %

17 %

19 %

Průběžné/konečné platby

100 %

(22)

100 %

(4)

100 %

(12)

100 %

(11)

100 %

(49)

89 %

83 %

81 %

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby:

59 %

(13)

50 %

(2)

92 %

(11)

9 %

(1)

55 %

(27)

53 %

74 %

60 %

Vyčíslitelné chyby:

41 %

(9)

50 %

(2)

8 %

(1)

91 %

(10)

45 %

(22)

47 %

26 %

40 %

Způsobilost

67 %

(6)

100 %

(2)

100 %

(1)

100 %

(10)

86 %

(19)

72 %

100 %

79 %

Výskyt

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

17 %

0 %

21 %

Přesnost

33 %

(3)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

14 %

(3)

11 %

0 %

0 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

1,1 %

Horní hranice míry chyb

2,4 %

Dolní hranice míry chyb

0,0 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

(3)  Včetně dvou operací Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

PŘÍLOHA 7.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „VNĚJŠÍ VZTAHY, POMOC A ROZŠÍŘENÍ“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid

| | Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Externí audity | Interní audit | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Systémy ústředí | Částečně účelné | Účelné | Účelné | Částečně účelné | Částečně účelné |
| Delegace | Částečně účelné | Částečně účelné | Částečně účelné | — | Částečně účelné |

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Externí audity

Interní audit

Celkové posouzení

Systémy ústředí

Částečně účelné

Účelné

Účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

Delegace

Částečně účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

—

Částečně účelné

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly GŘ ECHO

| | Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Kontroly ex post | Interní audit | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Systémy ústředí | Částečně účelné | Účelné | Účelné | Účelné | Částečně účelné |

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Kontroly ex post

Interní audit

Celkové posouzení

Systémy ústředí

Částečně účelné

Účelné

Účelné

Účelné

Částečně účelné

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly FPI

| | Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Kontroly ex post | Interní audit | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nástroj stability | Částečně účelné | Účelné | Účelné | Neúčelné | Částečně účelné |
| SZBP | Částečně účelné | Částečně účelné | Částečně účelné | Částečně účelné |

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Kontroly ex post

Interní audit

Celkové posouzení

Nástroj stability

Částečně účelné

Účelné

Účelné

Neúčelné

Částečně účelné

SZBP

Částečně účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

PŘÍLOHA 7.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY POLITIK „VNĚJŠÍ VZTAHY, POMOC A ROZŠÍŘENÍ“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | GŘ ECHO by mělo zkvalitnit dokumentaci posuzování návrhů na akce humanitární pomoci (např. zavedením standardizovaných hodnotících zpráv). | GŘ ECHO zkvalitnilo dokumentaci návrhů na akce humanitární pomoci. | GŘ ECHO souhlasí s analýzou Účetního dvora. |
| GŘ ECHO by mělo vytvořit a zavést mechanismus pro sběr a analýzu údajů týkajících se používání „humanitárních zásobovacích středisek“ jeho partnery. | GŘ ECHO přistoupilo v roce 2011 k dočasnému řešení shromažďovat co nejvíce informací přímo od humanitárních zásobovacích středisek do doby, než bude zahájen automatizovaný mechanismus pro shromažďování těchto informací od samotných partnerů. | GŘ ECHO souhlasí s analýzou Účetního dvora. |
| GŘ RELEX by mělo věnovat dostatečné zdroje na analýzu a uzavírání starých zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, u nichž již vypršel termín plnění. | Služba nástrojů zahraniční politiky přijala náležitá opatření na uzavírání zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a nástroje stability. Stále je však nutné vyvinout větší úsilí k realizaci doporučení Účetního dvora ohledně zakázek týkajících se společné zahraniční a bezpečnostní politiky. | Komise uznává, že je třeba vyvinout větší úsilí týkající se uzavření starých zakázek SZBP, a za tím účelem byl vypracován akční plán, jehož cílem je zlepšit situaci do konce roku 2012. |
| GŘ ELARG by mělo provést přezkum kontrolních seznamů používaných v rámci vnitřní kontroly s cílem dokumentovat veškeré prováděné kontroly. | GŘ ELARG vypracovalo nové kontrolní seznamy, které byly předány příslušným pracovníkům a umístěny na intranet GŘ ELARG.
  Auditní práce v rámci prohlášení o věrohodnosti v letech 2010–2011 potvrzuje, že aktualizované kontrolní seznamy jsou v současnosti využívány delegacemi EU. | |
| GŘ ELARG bylo mělo i nadále věnovat dostatečné zdroje na analýzu dosud nezpracovaných závěrečných výkazů nákladů podaných k programu PHARE a přechodovému nástroji v nových členských státech. | Během provádění byl dále snížen objem starých nezpracovaných konečných výkazů. Z celkového počtu 401 programů však ke konci roku 2011 zbývá zpracovat 88 výkazů a i nadále je zapotřebí při provedení doporučení Účetního dvora vyvíjet větší úsilí. | GŘ ELARG je odhodláno vyvinout potřebné úsilí o další snižování zbylých nedostatků. GŘ ELARG bude nadále vyvíjet veškeré úsilí nutné pro schválení účetních závěrek v programu Phare/Transition Facility EU-12. |
| 2009 | GŘ ELARG by mělo podrobněji definovat kritéria pro zrušení kontrol ex ante a pozastavení „přenesení řídících pravomocí“ na země v rámci decentralizovaného řízení a provést testy výkonnosti systémů používaných vnitrostátními orgány.

  (Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.) | V roce 2011 zahájilo GŘ ELARG analýzu různých možností, jak podrobněji definovat kritéria a srovnávací standardy pro přenesení řídících pravomocí a zrušení kontrol ex ante. V roce 2011 byly provedeny audity čtyř dílčích systémů, které se týkaly fungování určitých klíčových aspektů vnitrostátních systémů v Chorvatsku a Turecku.
  Příslušné delegace EU provedly audit a plány kontrol na místě a tímto způsobem získaly dodatečnou jistotu o výkonnosti vnitrostátních systémů. | Tato analýza bude prohloubena v rámci obnoveného nástroje předvstupní pomoci. Pokračuje pravidelné sledování vnitrostátních systémů v ústředí a v delegacích, přičemž jedním z používaných nástrojů jsou audity subsystému. |
| GŘ ELARG by mělo pokračovat ve zlepšování kvality údajů vkládaných do jeho manažerského informačního systému.

  (Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.) | GŘ ELARG schválilo dokument s novými pokyny s cílem zajistit kvalitu údajů v systému CRIS. Nové kontrolní seznamy pro platby na základě systému decentralizovaného provádění (DIS) stanoví kontroly údajů k zakázkám přes systém iPerseus. Účelnost nových postupů bude ještě nutné v budoucnu posoudit. | |
| GŘ ELARG by mělo vyvinout nástroj umožňující konsolidaci výsledků kontrol týkajících se legality a správnosti.

  (Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.) | Některé delegace EU začaly vyvíjet vlastní konsolidační nástroje. Je však třeba vynaložit větší úsilí, aby byl pro ně stanoven společný základ, harmonizovaly se různé koncepce a ověřilo se účelné používání těchto nástrojů. | Při výkonu svého dohledu bude ústředí ELARG podporovat a monitorovat provádění těchto opatření. |
| GŘ ELARG by mělo zvýšit počet přezkumů operací ex post u centralizovaného řízení.

  (Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.) | V roce 2011 se podstatně zvýšil počet kontrol ex post. Kontroloři provádějící kontroly ex post navštívili čtyři ze šesti „centralizovaných“ delegací. | V roce 2012 je vyvíjeno úsilí v tomto směru, byla navštívena další země a do konce roku bude dokončen první pracovní program. |
| 2008 | GŘ RELEX by mělo konsolidovat svou metodiku kontrol ex post a urychleně se zabývat doporučeními, která v tomto ohledu vyjádřil interní auditor (zahrnutá rovněž ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2008). | Služba nástrojů zahraniční politiky konsolidovala svoji metodiku kontrol ex post pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability. Pokyny však stále ještě nejsou dokončeny. Rovněž by měla být lépe definována kritéria pro posuzování rizika. | FPI již dokončila své metodické pokyny a bude je i nadále zlepšovat v průběhu roku na základě zpětné vazby od provedených kontrol. Kritéria pro posouzení rizik jsou v roce 2012 upřesňována s cílem zajistit větší jasnost, pokud jde o výběr projektů, které budou kontrolovány v roce 2013. Všechna doporučení interního auditora pro GŘ RELEX v souvislosti s kontrolami ex post byla provedena. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

GŘ ECHO by mělo zkvalitnit dokumentaci posuzování návrhů na akce humanitární pomoci (např. zavedením standardizovaných hodnotících zpráv).

GŘ ECHO zkvalitnilo dokumentaci návrhů na akce humanitární pomoci.

GŘ ECHO souhlasí s analýzou Účetního dvora.

GŘ ECHO by mělo vytvořit a zavést mechanismus pro sběr a analýzu údajů týkajících se používání „humanitárních zásobovacích středisek“ jeho partnery.

GŘ ECHO přistoupilo v roce 2011 k dočasnému řešení shromažďovat co nejvíce informací přímo od humanitárních zásobovacích středisek do doby, než bude zahájen automatizovaný mechanismus pro shromažďování těchto informací od samotných partnerů.

GŘ ECHO souhlasí s analýzou Účetního dvora.

GŘ RELEX by mělo věnovat dostatečné zdroje na analýzu a uzavírání starých zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, u nichž již vypršel termín plnění.

Služba nástrojů zahraniční politiky přijala náležitá opatření na uzavírání zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a nástroje stability. Stále je však nutné vyvinout větší úsilí k realizaci doporučení Účetního dvora ohledně zakázek týkajících se společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

Komise uznává, že je třeba vyvinout větší úsilí týkající se uzavření starých zakázek SZBP, a za tím účelem byl vypracován akční plán, jehož cílem je zlepšit situaci do konce roku 2012.

GŘ ELARG by mělo provést přezkum kontrolních seznamů používaných v rámci vnitřní kontroly s cílem dokumentovat veškeré prováděné kontroly.

GŘ ELARG vypracovalo nové kontrolní seznamy, které byly předány příslušným pracovníkům a umístěny na intranet GŘ ELARG.

Auditní práce v rámci prohlášení o věrohodnosti v letech 2010–2011 potvrzuje, že aktualizované kontrolní seznamy jsou v současnosti využívány delegacemi EU.

GŘ ELARG bylo mělo i nadále věnovat dostatečné zdroje na analýzu dosud nezpracovaných závěrečných výkazů nákladů podaných k programu PHARE a přechodovému nástroji v nových členských státech.

Během provádění byl dále snížen objem starých nezpracovaných konečných výkazů. Z celkového počtu 401 programů však ke konci roku 2011 zbývá zpracovat 88 výkazů a i nadále je zapotřebí při provedení doporučení Účetního dvora vyvíjet větší úsilí.

GŘ ELARG je odhodláno vyvinout potřebné úsilí o další snižování zbylých nedostatků. GŘ ELARG bude nadále vyvíjet veškeré úsilí nutné pro schválení účetních závěrek v programu Phare/Transition Facility EU-12.

2009

GŘ ELARG by mělo podrobněji definovat kritéria pro zrušení kontrol ex ante a pozastavení „přenesení řídících pravomocí“ na země v rámci decentralizovaného řízení a provést testy výkonnosti systémů používaných vnitrostátními orgány.

(Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.)

V roce 2011 zahájilo GŘ ELARG analýzu různých možností, jak podrobněji definovat kritéria a srovnávací standardy pro přenesení řídících pravomocí a zrušení kontrol ex ante. V roce 2011 byly provedeny audity čtyř dílčích systémů, které se týkaly fungování určitých klíčových aspektů vnitrostátních systémů v Chorvatsku a Turecku.

Příslušné delegace EU provedly audit a plány kontrol na místě a tímto způsobem získaly dodatečnou jistotu o výkonnosti vnitrostátních systémů.

Tato analýza bude prohloubena v rámci obnoveného nástroje předvstupní pomoci. Pokračuje pravidelné sledování vnitrostátních systémů v ústředí a v delegacích, přičemž jedním z používaných nástrojů jsou audity subsystému.

GŘ ELARG by mělo pokračovat ve zlepšování kvality údajů vkládaných do jeho manažerského informačního systému.

(Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.)

GŘ ELARG schválilo dokument s novými pokyny s cílem zajistit kvalitu údajů v systému CRIS. Nové kontrolní seznamy pro platby na základě systému decentralizovaného provádění (DIS) stanoví kontroly údajů k zakázkám přes systém iPerseus. Účelnost nových postupů bude ještě nutné v budoucnu posoudit.

GŘ ELARG by mělo vyvinout nástroj umožňující konsolidaci výsledků kontrol týkajících se legality a správnosti.

(Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.)

Některé delegace EU začaly vyvíjet vlastní konsolidační nástroje. Je však třeba vynaložit větší úsilí, aby byl pro ně stanoven společný základ, harmonizovaly se různé koncepce a ověřilo se účelné používání těchto nástrojů.

Při výkonu svého dohledu bude ústředí ELARG podporovat a monitorovat provádění těchto opatření.

GŘ ELARG by mělo zvýšit počet přezkumů operací ex post u centralizovaného řízení.

(Jedná se o kontrolu a aktualizaci z roku 2010 v návaznosti na doporučení z roku 2009.)

V roce 2011 se podstatně zvýšil počet kontrol ex post. Kontroloři provádějící kontroly ex post navštívili čtyři ze šesti „centralizovaných“ delegací.

V roce 2012 je vyvíjeno úsilí v tomto směru, byla navštívena další země a do konce roku bude dokončen první pracovní program.

2008

GŘ RELEX by mělo konsolidovat svou metodiku kontrol ex post a urychleně se zabývat doporučeními, která v tomto ohledu vyjádřil interní auditor (zahrnutá rovněž ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2008).

Služba nástrojů zahraniční politiky konsolidovala svoji metodiku kontrol ex post pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability. Pokyny však stále ještě nejsou dokončeny. Rovněž by měla být lépe definována kritéria pro posuzování rizika.

FPI již dokončila své metodické pokyny a bude je i nadále zlepšovat v průběhu roku na základě zpětné vazby od provedených kontrol. Kritéria pro posouzení rizik jsou v roce 2012 upřesňována s cílem zajistit větší jasnost, pokud jde o výběr projektů, které budou kontrolovány v roce 2013. Všechna doporučení interního auditora pro GŘ RELEX v souvislosti s kontrolami ex post byla provedena.

---

KAPITOLA 8

Výzkum a jiné vnitřní politiky

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

Rámcové programy pro výzkum

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP)

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Rámcové programy pro výzkum

Dokumentární kontroly ex ante

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

Finanční audity Komise prováděné ex post

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) – program pro podnikání a inovace (EIP)

Dokumentární kontroly ex ante

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

Finanční audity Komise prováděné ex post

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

Výsledky auditu záručního fondu pro vnější vztahy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 8.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční záležitosti, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a média, 10 – Přímý výzkum, 12 – Vnitřní trh, 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace, 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva a 20 – Obchod. Kapitola dále uvádí výsledky opakovaného auditu Záručního fondu pro vnější vztahy (1). Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 8.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

8.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční záležitosti, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a média, 10 – Přímý výzkum, 12 – Vnitřní trh, 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace, 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva a 20 – Obchod. Kapitola dále uvádí výsledky opakovaného auditu Záručního fondu pro vnější vztahy (1). Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 8.1
  .

Tabulka 8.1 –   Výzkum a jiné vnitřní politiky: hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 08 | Výzkum | Správní výdaje | 321 | přímé centralizované |
| 7. RP | 3 494 | přímé centralizované |
| 7. RP Euratom | 271 | nepřímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů | 518 | přímé centralizované |
| | 4 604 | |
| 15 | Vzdělávání a kultura | Správní výdaje | 131 | přímé centralizované |
| Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti | 1 376 | nepřímé centralizované |
| Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě | 167 | nepřímé centralizované |
| Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu | 156 | nepřímé centralizované |
| Lidé – program pro mobilitu výzkumných pracovníků | 584 | nepřímé centralizované |
| | 2 414 | |
| 09 | Informační společnost a média | Správní výdaje | 132 | přímé centralizované |
| 7. RP | 1 218 | přímé centralizované |
| Jiné | 139 | přímé centralizované |
| | 1 489 | |
| 02 | Podniky | Správní výdaje | 123 | přímé centralizované |
| Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání | 187 | centralizované přímé / centralizované nepřímé prostřednictvím EACI |
| Vnitřní trh zboží a odvětvových politik | 33 | přímé centralizované |
| 7. RP Spolupráce – vesmír a bezpečnost | 423 | přímé centralizované |
| Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo) | 570 | přímé centralizované |
| | 1 336 | |
| 18 | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo | Správní výdaje | 76 | přímé centralizované |
| Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob | 445 | sdílené / přímé centralizované |
| Migrační toky – společná migrační a azylová politika | 159 | sdílené / přímé centralizované |
| Základní práva a občanství | 48 | přímé centralizované |
| Bezpečnost a ochrana svobod | 133 | přímé centralizované |
| Spravedlnost v trestních a občanských věcech | 62 | přímé centralizované |
| Drogová prevence a informovanost o drogách | 18 | přímé centralizované |
| Strategie a koordinace politiky | 3 | přímé centralizované |
| | 944 | |
| 10 | Přímý výzkum | Zaměstnanci, provozní náklady a investice | 352 | přímé centralizované |
| 7. RP | 41 | přímé centralizované |
| Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit | 24 | přímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů | 24 | přímé centralizované |
| | 441 | |
| 01 | Hospodářské a finanční věci | Správní výdaje | 70 | přímé centralizované |
| Hospodářská a měnová unie | 12 | přímé centralizované |
| Mezinárodní hospodářské a finanční věci | 55 | přímé centralizované |
| Finanční operace a nástroje | 252 | centralizované přímé / společné s EIF / centralizované nepřímé prostřednictvím EIF |
| | 389 | |
| 16 | Komunikace | Správní výdaje | 125 | přímé centralizované |
| Komunikace a média | 35 | přímé centralizované |
| Komunikace na místní úrovni | 37 | přímé centralizované |
| Analytické a komunikační nástroje | 26 | přímé centralizované |
| Podpora evropského občanství | 36 | přímé centralizované |
| | 259 | |
| 20 | Obchod | Správní výdaje | 93 | přímé centralizované |
| Obchodní politika | 11 | přímé centralizované/společné s mezinárodními organizacemi |
| | 104 | |
| 12 | Vnitřní trh | Správní výdaje | 61 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace Generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby | 34 | přímé centralizované |
| | 95 | |
| 03 | Hospodářská soutěž | Správní výdaje | 94 | přímé centralizované |
| Kartely, antitrustová opatření a liberalizace | 0 | přímé centralizované |
| | 94 | |
| Správní výdaje celkem (26) | 1 578 | |
| Rámcové programy (RP) | 5 965 | |
| Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti | 1 376 | |
| Ostatní provozní výdaje | 3 250 | |
| Provozní výdaje celkem | 10 591 | |
| Z toho: | — | zálohy
   (27) |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

08

Výzkum

Správní výdaje

321

přímé centralizované

7. RP

3 494

přímé centralizované

7. RP Euratom

271

nepřímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů

518

přímé centralizované

4 604

15

Vzdělávání a kultura

Správní výdaje

131

přímé centralizované

Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti

1 376

nepřímé centralizované

Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě

167

nepřímé centralizované

Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu

156

nepřímé centralizované

Lidé – program pro mobilitu výzkumných pracovníků

584

nepřímé centralizované

2 414

09

Informační společnost a média

Správní výdaje

132

přímé centralizované

7. RP

1 218

přímé centralizované

Jiné

139

přímé centralizované

1 489

02

Podniky

Správní výdaje

123

přímé centralizované

Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání

187

centralizované přímé / centralizované nepřímé prostřednictvím EACI

Vnitřní trh zboží a odvětvových politik

33

přímé centralizované

7. RP Spolupráce – vesmír a bezpečnost

423

přímé centralizované

Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo)

570

přímé centralizované

1 336

18

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

Správní výdaje

76

přímé centralizované

Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob

445

sdílené / přímé centralizované

Migrační toky – společná migrační a azylová politika

159

sdílené / přímé centralizované

Základní práva a občanství

48

přímé centralizované

Bezpečnost a ochrana svobod

133

přímé centralizované

Spravedlnost v trestních a občanských věcech

62

přímé centralizované

Drogová prevence a informovanost o drogách

18

přímé centralizované

Strategie a koordinace politiky

3

přímé centralizované

944

10

Přímý výzkum

Zaměstnanci, provozní náklady a investice

352

přímé centralizované

7. RP

41

přímé centralizované

Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit

24

přímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů

24

přímé centralizované

441

01

Hospodářské a finanční věci

Správní výdaje

70

přímé centralizované

Hospodářská a měnová unie

12

přímé centralizované

Mezinárodní hospodářské a finanční věci

55

přímé centralizované

Finanční operace a nástroje

252

centralizované přímé / společné s EIF / centralizované nepřímé prostřednictvím EIF

389

16

Komunikace

Správní výdaje

125

přímé centralizované

Komunikace a média

35

přímé centralizované

Komunikace na místní úrovni

37

přímé centralizované

Analytické a komunikační nástroje

26

přímé centralizované

Podpora evropského občanství

36

přímé centralizované

259

20

Obchod

Správní výdaje

93

přímé centralizované

Obchodní politika

11

přímé centralizované/společné s mezinárodními organizacemi

104

12

Vnitřní trh

Správní výdaje

61

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace Generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby

34

přímé centralizované

95

03

Hospodářská soutěž

Správní výdaje

94

přímé centralizované

Kartely, antitrustová opatření a liberalizace

0

přímé centralizované

94

Správní výdaje celkem (26)

1 578

Rámcové programy (RP)

5 965

Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti

1 376

Ostatní provozní výdaje

3 250

Provozní výdaje celkem

10 591

Z toho:

—

6 911

| — | průběžné/konečné platby
   (28) |
| --- | --- |

—

3 680

Platby za rok celkem

12 169

Závazky za rok celkem

13 968

Zdroj: předběžná účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik

| 8.2 | Hlavním složkou této skupiny politik jsou rámcové programy pro výzkum a technický rozvoj, na něž připadá 56 % celkových provozních výdajů (tj. 5 965 milionů EUR). Jiné vnitřní politiky zahrnují program celoživotního učení, na nějž připadá 11 % celkových provozních výdajů (tj. 1 376 milionů EUR), obecný program solidarita a řízení migračních toků (SOLID) se 4 % výdajů (tj. 445 milionů EUR) a rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) s 2 % výdajů (tj. 258 milionů EUR). |
| --- | --- |

8.2

Hlavním složkou této skupiny politik jsou rámcové programy pro výzkum a technický rozvoj, na něž připadá 56 % celkových provozních výdajů (tj. 5 965 milionů EUR). Jiné vnitřní politiky zahrnují program celoživotního učení, na nějž připadá 11 % celkových provozních výdajů (tj. 1 376 milionů EUR), obecný program solidarita a řízení migračních toků (SOLID) se 4 % výdajů (tj. 445 milionů EUR) a rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) s 2 % výdajů (tj. 258 milionů EUR).

Rámcové programy pro výzkum

| 8.3 | Šestý a sedmý rámcový program pro výzkum a technický rozvoj (6. RP a 7. RP) jsou hlavním nástrojem Evropské unie pro financování výzkumu a inovací. Oba rámcové programy jsou koncipovány k podpoře Lisabonské strategie a strategie Evropa 2020 i Evropského výzkumného prostoru (2). |
| --- | --- |

8.3

Šestý a sedmý rámcový program pro výzkum a technický rozvoj (6. RP a 7. RP) jsou hlavním nástrojem Evropské unie pro financování výzkumu a inovací. Oba rámcové programy jsou koncipovány k podpoře Lisabonské strategie a strategie Evropa 2020 i Evropského výzkumného prostoru (2).

| 8.4 | Rámcové programy se provádí v rámci přímého a nepřímého centralizovaného řízení, na němž se podílí šest generálních ředitelství a dvě výkonné agentury (3). Část rozpočtu je také prováděna v rámci nepřímého centralizovaného řízení různými subjekty, jako jsou společné podniky (4) a Evropská investiční banka. |
| --- | --- |

8.4

Rámcové programy se provádí v rámci přímého a nepřímého centralizovaného řízení, na němž se podílí šest generálních ředitelství a dvě výkonné agentury (3). Část rozpočtu je také prováděna v rámci nepřímého centralizovaného řízení různými subjekty, jako jsou společné podniky (4) a Evropská investiční banka.

| 8.5 | Oba rámcové programy jsou v první řadě programy pro financování projektů, v jejichž rámci projekty předkládané potenciálními příjemci soutěží o prostředky na financování. S úspěšnými žadateli podepisuje Komise grantové dohody. Po podpisu grantové dohody se vyplácí první záloha, po níž následují průběžné a konečné platby, jež se vyplácejí na základě výkazů nákladů předložených příjemci. |
| --- | --- |

8.5

Oba rámcové programy jsou v první řadě programy pro financování projektů, v jejichž rámci projekty předkládané potenciálními příjemci soutěží o prostředky na financování. S úspěšnými žadateli podepisuje Komise grantové dohody. Po podpisu grantové dohody se vyplácí první záloha, po níž následují průběžné a konečné platby, jež se vyplácejí na základě výkazů nákladů předložených příjemci.

| 8.6 | Hlavním rizikem z hlediska správnosti je, že příjemci mohou ve výkazech způsobilé náklady nadhodnocovat a že systémy dohledu a kontroly Komise tuto skutečnost neodhalí a následně nezajistí nápravu. Riziko dále zvyšují složitá pravidla pro výpočet způsobilých nákladů; v některých oblastech také prováděcí orgány tato pravidla uplatňují různě (viz bod 8.4). |
| --- | --- |

8.6

Hlavním rizikem z hlediska správnosti je, že příjemci mohou ve výkazech způsobilé náklady nadhodnocovat a že systémy dohledu a kontroly Komise tuto skutečnost neodhalí a následně nezajistí nápravu. Riziko dále zvyšují složitá pravidla pro výpočet způsobilých nákladů; v některých oblastech také prováděcí orgány tato pravidla uplatňují různě (viz bod 8.4).

| 8.7 | Dne 24. ledna 2011 přijala Komise tři níže uvedená opatření s cílem zjednodušit pravidla platná pro 7. RP:






  a) | rozšíření akceptovaných metodik, jež příjemci používají pro výpočet průměrných osobních nákladů; |
| --- | --- | --- |

8.7

Dne 24. ledna 2011 přijala Komise tři níže uvedená opatření s cílem zjednodušit pravidla platná pro 7. RP:

a)

rozšíření akceptovaných metodik, jež příjemci používají pro výpočet průměrných osobních nákladů;

| b) | zavedení paušálního financování pro majitele malých a středních podniků; |
| --- | --- |

b)

zavedení paušálního financování pro majitele malých a středních podniků;

| c) | vytvoření výboru pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu s cílem zajistit jednotný výklad a uplatňování těchto pravidel. |
| --- | --- |

c)

vytvoření výboru pro vyjasňování sporných otázek v oblasti výzkumu s cílem zajistit jednotný výklad a uplatňování těchto pravidel.

Na posouzení dopadu těchto opatření na míru nezpůsobilých nákladů je však zatím příliš brzy.

| 8.8 | V této oblasti politiky odpovídá Evropská komise rovněž za provádění dvou hlavních vesmírných programů: programu Galileo a programu globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Tyto úkoly jsou buď delegovány na Evropskou kosmickou agenturu (ESA), nebo prováděny ve spolupráci s ní. V roce 2011 činila celková výše plateb Komise této agentuře 660 milionů EUR (133,6 milionu EUR na GMES a 526,4 milionu EUR na Galileo). |
| --- | --- |

8.8

V této oblasti politiky odpovídá Evropská komise rovněž za provádění dvou hlavních vesmírných programů: programu Galileo a programu globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Tyto úkoly jsou buď delegovány na Evropskou kosmickou agenturu (ESA), nebo prováděny ve spolupráci s ní. V roce 2011 činila celková výše plateb Komise této agentuře 660 milionů EUR (133,6 milionu EUR na GMES a 526,4 milionu EUR na Galileo).

| 8.8 | Platby ve prospěch Evropské kosmické agentury (ESA) v roce 2011, coby roční příspěvek z rozpočtu EU do společně řízeného programu GMES, a částky stanovené pro provádění programu Galileo jsou platby předběžného financování. Konečnou výši prostředků, kterou ESA využila, určí Komise až po ukončení obou programů. |
| --- | --- |

8.8

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP)

| 8.9 | Program CIP (oblast jiných vnitřních politik, kterou Účetní dvůr vybral na základě rotačního principu pro audit systémů) pokrývá tři dílčí programy řízené třemi generálními ředitelstvími (v roce 2011 GŘ ECFIN (5): 29 milionů EUR, GŘ ENTR (6) 114 milionů EUR a GŘ INFSO: 115 milionů EUR). GŘ INFSO řídí program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií (ICT-PSP), jehož cílem je podněcovat inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím širšího a co možná nejlepšího využívání informačních a komunikačních technologií občany, veřejnou správou a podnikatelskou sférou, zejména pak malými a středními podniky. |
| --- | --- |

8.9

Program CIP (oblast jiných vnitřních politik, kterou Účetní dvůr vybral na základě rotačního principu pro audit systémů) pokrývá tři dílčí programy řízené třemi generálními ředitelstvími (v roce 2011 GŘ ECFIN (5): 29 milionů EUR, GŘ ENTR (6) 114 milionů EUR a GŘ INFSO: 115 milionů EUR). GŘ INFSO řídí program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií (ICT-PSP), jehož cílem je podněcovat inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím širšího a co možná nejlepšího využívání informačních a komunikačních technologií občany, veřejnou správou a podnikatelskou sférou, zejména pak malými a středními podniky.

| 8.10 | Tento program se provádí přímým centralizovaným řízením grantů: přímé finanční příspěvky jsou poskytovány prostřednictvím dohod o spolufinancovaných grantech, které Komise podepisuje s konsorcii příjemců. U projektů PSP v oblasti výzkumu je z hlediska správnosti hlavním rizikem skutečnost, že příjemci mohou ve svých výkazech nákladů uvádět nezpůsobilé náklady a že systémy dohledu a kontroly Komise tuto skutečnost před výplatou prostředků neodhalí a nezajistí opravu. |
| --- | --- |

8.10

Tento program se provádí přímým centralizovaným řízením grantů: přímé finanční příspěvky jsou poskytovány prostřednictvím dohod o spolufinancovaných grantech, které Komise podepisuje s konsorcii příjemců. U projektů PSP v oblasti výzkumu je z hlediska správnosti hlavním rizikem skutečnost, že příjemci mohou ve svých výkazech nákladů uvádět nezpůsobilé náklady a že systémy dohledu a kontroly Komise tuto skutečnost před výplatou prostředků neodhalí a nezajistí opravu.

Rozsah a koncepce auditu

| 8.11 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ je třeba brát v úvahu následující specifika:






  a) | Při auditu se zkoumal vzorek 150 plateb, který obsahoval 25 záloh na rámcové programy v oblasti výzkumu, 39 záloh na jiná opatření z této skupiny politik, 60 průběžných a konečných plateb na rámcové programy v oblasti výzkumu a 26 průběžných nebo konečných plateb na jiná opatření v této skupině politik. |
| --- | --- | --- |

8.11

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

a)

Při auditu se zkoumal vzorek 150 plateb, který obsahoval 25 záloh na rámcové programy v oblasti výzkumu, 39 záloh na jiná opatření z této skupiny politik, 60 průběžných a konečných plateb na rámcové programy v oblasti výzkumu a 26 průběžných nebo konečných plateb na jiná opatření v této skupině politik.

| b) | Posouzení systémů se vztahovalo na:






  — | dokumentární kontroly ex ante v Komisi (7), |
| --- | --- | --- |

b)

Posouzení systémů se vztahovalo na:

—

dokumentární kontroly ex ante v Komisi (7),

| — | osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů vydaná nezávislými auditory (8), |
| --- | --- |

—

osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů vydaná nezávislými auditory (8),

| — | finanční audity projektů provedené ex post
   (9), |
| --- | --- |

—

finanční audity projektů provedené ex post
   (9),

| — | sdělení vedoucích pracovníků Komise k auditu (10). |
| --- | --- |

—

sdělení vedoucích pracovníků Komise k auditu (10).

| c) | Audit Záručního fondu pro vnější vztahy se zaměřil na dodržování dohody Komise a EIB o řízení aktiv fondu a na monitorovací postupy Komise. Rovněž byl proveden přezkum práce odvedené soukromou auditorskou společností. |
| --- | --- |

c)

Audit Záručního fondu pro vnější vztahy se zaměřil na dodržování dohody Komise a EIB o řízení aktiv fondu a na monitorovací postupy Komise. Rovněž byl proveden přezkum práce odvedené soukromou auditorskou společností.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 8.12 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 8.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 49 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 3,0 % (11). |
| --- | --- |

8.12

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 8.1
  . Při testování vzorku operací Účetní dvůr zjistil chyby ve 49 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 3,0 % (11).

| 8.13 | Celkově Účetní dvůr zjistil, že u 74 operací ze vzorku 150 operací se vyskytly chyby. U projektů financovaných z rámcových programů pro výzkum je hlavní příčinou chyb nadhodnocování nákladů ze strany příjemců. Tento výsledek odpovídá chybám zjištěným při finančních auditech ex post prováděných Komisí (12) (viz body 8.25–8.30). Jak již Účetní dvůr upozorňoval v předchozích letech (13), zjištěné chyby se vyskytují ve všech kategoriích nákladů: u osobních nákladů a jiných přímých i nepřímých nákladů. |
| --- | --- |

8.13

Celkově Účetní dvůr zjistil, že u 74 operací ze vzorku 150 operací se vyskytly chyby. U projektů financovaných z rámcových programů pro výzkum je hlavní příčinou chyb nadhodnocování nákladů ze strany příjemců. Tento výsledek odpovídá chybám zjištěným při finančních auditech ex post prováděných Komisí (12) (viz body 8.25–8.30). Jak již Účetní dvůr upozorňoval v předchozích letech (13), zjištěné chyby se vyskytují ve všech kategoriích nákladů: u osobních nákladů a jiných přímých i nepřímých nákladů.

| 8.14 | Osobní náklady: výpočet skutečných osobních nákladů by měl vycházet ze spolehlivého systému časových záznamů. Účetní dvůr v rámci auditu zjistil: rozpory mezi evidencí odpracovaných hodin a jinými osobními záznamy (např. záznamy absencí a dovolených); případy, kdy podle nahlášených informací zaměstnanci pracovali na konkrétním projektu na plný úvazek, zatímco z evidence odpracovaných hodin vyplývá, že pracovali na několika projektech; případy, kdy přesčas nebyl zaměstnanci proplacen, ale ve výkazu pro Komisi byl přesto uveden (viz příklad 8.1). |
| --- | --- |

8.14

Osobní náklady: výpočet skutečných osobních nákladů by měl vycházet ze spolehlivého systému časových záznamů. Účetní dvůr v rámci auditu zjistil: rozpory mezi evidencí odpracovaných hodin a jinými osobními záznamy (např. záznamy absencí a dovolených); případy, kdy podle nahlášených informací zaměstnanci pracovali na konkrétním projektu na plný úvazek, zatímco z evidence odpracovaných hodin vyplývá, že pracovali na několika projektech; případy, kdy přesčas nebyl zaměstnanci proplacen, ale ve výkazu pro Komisi byl přesto uveden (viz příklad 8.1).

| 8.14 | Chyby zjištěné v žádosti o proplacení nákladů nemusí mít žádný finanční dopad na prostředky EU. |
| --- | --- |

8.14

Příklad 8.1 –   Chyba zjištěná ve vykázaných osobních nákladech

Příjemce, který se podílel na projektu spadajícím pod 7. RP, vykázal osobní náklady ve výši 308 000 EUR. Při auditu provedeném Účetním dvorem bylo zjištěno, že příjemce:

| — | podcenil odhad hodin, které jeho zaměstnanci odpracovali, |
| --- | --- |

—

podcenil odhad hodin, které jeho zaměstnanci odpracovali,

| — | u několika zaměstnanců, kteří se na auditovaném projektu podíleli, uvedl nadměrný počet hodin. |
| --- | --- |

—

u několika zaměstnanců, kteří se na auditovaném projektu podíleli, uvedl nadměrný počet hodin.

Z těchto zjištění pak v souhrnném výsledku vyplynulo nadhodnocení osobních nákladů ve výši 45 000 EUR.

Příklad 8.1
  –   
  Chyba zjištěná ve vykázaných osobních nákladech

V citovaném případě byla neoprávněně nárokovaná částka již započtena oproti následující platbě.

| 8.15 | Ostatní přímé náklady: aby byly přímé náklady způsobilé, musely být skutečně vynaloženy a doloženy vhodnými důkazy (například fakturami a doklady o platbě) se zřejmou vazbou na projekt a účetní období. Účetní dvůr často při svých auditech zjišťoval, že příjemci zahrnovali i faktury na výrobní spotřebu objednanou či doručenou po skončení projektu a dále faktury na externí služby, které měly být klasifikovány jako subdodávky. Příjemci navíc nedokládali vykázané náklady fakturami či dokladem o platbě. Co se týče vybavení, byly zjištěny případy, kdy byla na výzkumný projekt účtována cena pořízení v plné výši, místo aby byla v souladu s obvyklými účetními postupy příjemce odepisována. |
| --- | --- |

8.15

Ostatní přímé náklady: aby byly přímé náklady způsobilé, musely být skutečně vynaloženy a doloženy vhodnými důkazy (například fakturami a doklady o platbě) se zřejmou vazbou na projekt a účetní období. Účetní dvůr často při svých auditech zjišťoval, že příjemci zahrnovali i faktury na výrobní spotřebu objednanou či doručenou po skončení projektu a dále faktury na externí služby, které měly být klasifikovány jako subdodávky. Příjemci navíc nedokládali vykázané náklady fakturami či dokladem o platbě. Co se týče vybavení, byly zjištěny případy, kdy byla na výzkumný projekt účtována cena pořízení v plné výši, místo aby byla v souladu s obvyklými účetními postupy příjemce odepisována.

| 8.16 | Nepřímé náklady: pokud příjemci používají skutečné nepřímé náklady, musí se tyto náklady vztahovat k danému projektu. Příjemci často nevylučovali nezpůsobilé náklady související s komerčními aktivitami, rezervy nebo náklady účtované přímo na projekt (viz příklad 8.2). |
| --- | --- |

8.16

Nepřímé náklady: pokud příjemci používají skutečné nepřímé náklady, musí se tyto náklady vztahovat k danému projektu. Příjemci často nevylučovali nezpůsobilé náklady související s komerčními aktivitami, rezervy nebo náklady účtované přímo na projekt (viz příklad 8.2).

8.16

Příklad 8.2 –   Chyba zjištěná ve vykázaných ostatních nepřímých nákladech

Příjemce vykázal režijní náklady ve výši 366 891 EUR a zahrnul do nich nepřímé náklady všech svých oddělení. Pracovníky výzkumu bral přitom v úvahu jako distribuční klíč pouze při účtování těchto nákladů na výzkumné projekty. Ve výsledku byly na projekt vyúčtovány náklady, které se k němu nevztahovaly, což vedlo k nadhodnocení nákladů ve výši 180 670 EUR.

Příklad 8.2
  –   
  Chyba zjištěná ve vykázaných ostatních nepřímých nákladech

Komise vede s příjemcem sporné řízení. Poté, co příjemce poskytl doplňující informace a vysvětlení, došla Komise k závěru, že nadhodnocení nepřímých nákladů činí u tohoto projektu 39 735 EUR a tato částka byla v roce 2012 vymožena zpět v plné výši. Kromě toho Komise informovala příjemce, že tato systémová chyba by měla být opravena také v jiných projektech s jeho účastí, což akceptoval.

Problém výpočtu nepřímých nákladů je Komisi dobře znám. Návrh pro Horizon 2020, bude-li schválen, tomuto problému zabrání tím, že nepřímé náklady se budou proplácet v paušální procentní sazbě přímých nákladů.

| 8.17 | Devatenáct z 65 operací (29 %) týkajících se jiných vnitřních politik bylo zatíženo chybami. Šlo o chyby související s proplácením nezpůsobilých nákladů podobné chybám zjištěným u 6. RP a 7. RP. |
| --- | --- |

8.17

Devatenáct z 65 operací (29 %) týkajících se jiných vnitřních politik bylo zatíženo chybami. Šlo o chyby související s proplácením nezpůsobilých nákladů podobné chybám zjištěným u 6. RP a 7. RP.

| 8.18 | Další chyby zjištěné Účetním dvorem se týkaly záloh, které měly být nárokovány až v následujícím účetním období, a nezpůsobilých rezerv vykázaných ve finanční zprávě poskytnuté agenturou ESA (viz také bod 8.36) a také nedostatků v zadávacích řízeních provedených v souvislosti s realizací dvou vesmírných programů (viz bod 8.8) |
| --- | --- |

8.18

Další chyby zjištěné Účetním dvorem se týkaly záloh, které měly být nárokovány až v následujícím účetním období, a nezpůsobilých rezerv vykázaných ve finanční zprávě poskytnuté agenturou ESA (viz také bod 8.36) a také nedostatků v zadávacích řízeních provedených v souvislosti s realizací dvou vesmírných programů (viz bod 8.8)

| 8.18 | Komise provádí audity na místě u každé finanční zprávy předložené agenturou ESA. Případné zjištěné chyby jsou opraveny. Zařazení záloh do zpráv za rok 2010, které měly být nárokovány v následujícím vykazovaném období, nemá finanční dopad na program. Rezervu, kterou zjistil Účetní dvůr, již ESA opravila v příštím vykazovaném období. Nedostatky v zadávacích řízeních, které zjistil Účetní dvůr, nevedou podle názoru Komise k plýtvání s prostředky EU. Komise se domnívá, že zadávací řízení, tak jak bylo pozměněno po auditech Účetního dvora, je přiměřené a sladěné se zvláštní povahou obstarávacích činností pro vesmírnou agenturu. |
| --- | --- |

8.18

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 8.19 | Výsledky prověrky zkoumaných řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 8.2
  . Podle zjištění Účetního dvora byly systémy při zajišťování správnosti operací v oblasti výzkumu a ICT-PSP částečně účelné. |
| --- | --- |

8.19

Výsledky prověrky zkoumaných řídicích a kontrolních systémů, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 8.2
  . Podle zjištění Účetního dvora byly systémy při zajišťování správnosti operací v oblasti výzkumu a ICT-PSP částečně účelné.

Rámcové programy pro výzkum

Dokumentární kontroly ex ante

| 8.20 | Před provedením platby jsou všechny její relevantní provozní a finanční aspekty podrobeny dokumentárním kontrolám, jež ověřují její správnost a zajišťují soulad se smluvními podmínkami. Snaha Komise kontroly ex ante co nejvíce zjednodušit vedla k tomu, že se tyto kontroly často omezují na dokumentární přezkum výkazů nákladů a souvisejících podkladů poskytnutých příjemci. |
| --- | --- |

8.20

Před provedením platby jsou všechny její relevantní provozní a finanční aspekty podrobeny dokumentárním kontrolám, jež ověřují její správnost a zajišťují soulad se smluvními podmínkami. Snaha Komise kontroly ex ante co nejvíce zjednodušit vedla k tomu, že se tyto kontroly často omezují na dokumentární přezkum výkazů nákladů a souvisejících podkladů poskytnutých příjemci.

| 8.20 | Komise je toho názoru, že kontrolní systém musí být pojímán v celé své šíři včetně kontrol ex ante a ex-post. |
| --- | --- |

8.20

| 8.21 | Audit 108 plateb (14) ze vzorku o 150 platbách (viz bod 8.11) poukázal v 51 případech na nedostatky v dokumentárních kontrolách ex ante, což však Účetní dvůr nepovažuje za natolik podstatné jako zpětně stanovovaná data zahájení projektu (bez předchozí písemné žádosti příjemce), zpoždění plateb a nesrovnalosti ve schvalovacím postupu. Tyto kontrolní postupy se proto považují za částečně účelné. |
| --- | --- |

8.21

Audit 108 plateb (14) ze vzorku o 150 platbách (viz bod 8.11) poukázal v 51 případech na nedostatky v dokumentárních kontrolách ex ante, což však Účetní dvůr nepovažuje za natolik podstatné jako zpětně stanovovaná data zahájení projektu (bez předchozí písemné žádosti příjemce), zpoždění plateb a nesrovnalosti ve schvalovacím postupu. Tyto kontrolní postupy se proto považují za částečně účelné.

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

| 8.22 | Grantové dohody stanoví podmínky, podle nichž by se k výkazu nákladů příjemců mělo přikládat osvědčení o auditu (6. RP) nebo osvědčení finančních výkazů (7. RP) (15) vydané nezávislým auditorem. Smyslem těchto osvědčení je poskytnout Komisi relevantní informace, jež jí umožní posoudit, zda jsou náklady vykázané příjemci způsobilé a zda byly vykázány veškeré příjmy a úroky vzniklé v souvislosti s předběžným financováním. |
| --- | --- |

8.22

Grantové dohody stanoví podmínky, podle nichž by se k výkazu nákladů příjemců mělo přikládat osvědčení o auditu (6. RP) nebo osvědčení finančních výkazů (7. RP) (15) vydané nezávislým auditorem. Smyslem těchto osvědčení je poskytnout Komisi relevantní informace, jež jí umožní posoudit, zda jsou náklady vykázané příjemci způsobilé a zda byly vykázány veškeré příjmy a úroky vzniklé v souvislosti s předběžným financováním.

| 8.23 | U výkazů nákladů příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení (31 z 60 průběžných a konečných plateb), porovnával Účetní dvůr výsledky svého vlastního auditu se závěrem osvědčení. Ve 25 případech, kdy auditor vydávající osvědčení vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr chyby. Ve 14 případech měly tyto chyby finanční dopad přesahující 2 %. |
| --- | --- |

8.23

U výkazů nákladů příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení (31 z 60 průběžných a konečných plateb), porovnával Účetní dvůr výsledky svého vlastního auditu se závěrem osvědčení. Ve 25 případech, kdy auditor vydávající osvědčení vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr chyby. Ve 14 případech měly tyto chyby finanční dopad přesahující 2 %.

| 8.24 | Ve shodě se zjištěními uplynulých let a navzdory úsilí Komise o zvýšení informovanosti o otázkách způsobilosti mezi příjemci i auditory (viz
  příloha 8.3
  ) je tato kontrola zatím stále pouze částečně účelná, neboť se i nadále vyskytují případy, kdy nezávislí auditoři nezpůsobilé položky neodhalí. |
| --- | --- |

8.24

Ve shodě se zjištěními uplynulých let a navzdory úsilí Komise o zvýšení informovanosti o otázkách způsobilosti mezi příjemci i auditory (viz
  příloha 8.3
  ) je tato kontrola zatím stále pouze částečně účelná, neboť se i nadále vyskytují případy, kdy nezávislí auditoři nezpůsobilé položky neodhalí.

| 8.24 | Komise si je vědoma toho, že CFS se úplně nevyhnou chyby, avšak podstatně se podílí na snížení míry chyb. Je proto důležitým prvkem, který přispívá k celkové úrovni věrohodnosti Komise. |
| --- | --- |

8.24

Finanční audity Komise prováděné ex post

| 8.25 | U obou rámcových programů mají generální ředitelství činná v oblasti výzkumu společné strategie pro audit ex post. Hlavním cílem je:






  a) | posoudit legalitu a správnost výkazů nákladů – informace z tohoto posouzení budou využity pro výroční prohlášení o věrohodnosti pověřených schvalujících osob; |
| --- | --- | --- |

8.25

U obou rámcových programů mají generální ředitelství činná v oblasti výzkumu společné strategie pro audit ex post. Hlavním cílem je:

a)

posoudit legalitu a správnost výkazů nákladů – informace z tohoto posouzení budou využity pro výroční prohlášení o věrohodnosti pověřených schvalujících osob;

| b) | zajistit dostatek informací, na jejichž základě budou neoprávněně vyplacené prostředky EU získány zpět. |
| --- | --- |

b)

zajistit dostatek informací, na jejichž základě budou neoprávněně vyplacené prostředky EU získány zpět.

| 8.26 | Systém pro audity ex post zavedený Komisí byl celkově vyhodnocen jako účelný. |
| --- | --- |

8.26

Systém pro audity ex post zavedený Komisí byl celkově vyhodnocen jako účelný.

Spoléhání na práci externích auditorů

| 8.27 | Většinu reprezentativních auditů (16) provádí pro Komisi za jejího dohledu a na její odpovědnost externí auditorské společnosti. |
| --- | --- |

8.27

Většinu reprezentativních auditů (16) provádí pro Komisi za jejího dohledu a na její odpovědnost externí auditorské společnosti.

| 8.28 | Účetní dvůr provedl podrobný přezkum spisů k 30 auditům ex post. Zaměřil se na kvalitu auditní dokumentace, jednotnost uplatněné metodiky a zprávy a výkaznictví pro Komisi. Zatímco v oblasti auditní dokumentace a metodiky auditu (17) používané externími auditory zjistil nedostatky, zprávy a výkaznictví posoudil jako uspokojivé. |
| --- | --- |

8.28

Účetní dvůr provedl podrobný přezkum spisů k 30 auditům ex post. Zaměřil se na kvalitu auditní dokumentace, jednotnost uplatněné metodiky a zprávy a výkaznictví pro Komisi. Zatímco v oblasti auditní dokumentace a metodiky auditu (17) používané externími auditory zjistil nedostatky, zprávy a výkaznictví posoudil jako uspokojivé.

| 8.28 | Komise se domnívá, že nedostatky zjištěné Účetním dvorem měly nízký finanční dopad. Zesílí nicméně své úsilí a zajistí, aby externí auditorské společnosti vyhověly konkrétním požadavkům stanoveným v rámcové smlouvě pro každý auditorský úkol. |
| --- | --- |

8.28

Systémy související se zpětným získáním neoprávněně vyplacených prostředků EU

| 8.29 | V důsledku chyb zjištěných Komisí při finančních auditech ex post je potřeba prostředky EU, které byly příjemcům neoprávněně vyplaceny, získat zpět (buď vydáním inkasních příkazů, nebo zápočtem oproti budoucí platbě). Z konsolidovaných údajů GŘ RTD a GŘ INFSO vyplývá, že inkaso těchto prostředků je dlouhodobý proces. Ke konci roku 2011 se považovalo za zpracované 81 % auditů uzavřených v roce 2010 a 33 % auditů uzavřených v roce 2011 (18). |
| --- | --- |

8.29

V důsledku chyb zjištěných Komisí při finančních auditech ex post je potřeba prostředky EU, které byly příjemcům neoprávněně vyplaceny, získat zpět (buď vydáním inkasních příkazů, nebo zápočtem oproti budoucí platbě). Z konsolidovaných údajů GŘ RTD a GŘ INFSO vyplývá, že inkaso těchto prostředků je dlouhodobý proces. Ke konci roku 2011 se považovalo za zpracované 81 % auditů uzavřených v roce 2010 a 33 % auditů uzavřených v roce 2011 (18).

| 8.29–8.30 | Pro opravu chyb u víceletých projektů rámcového programu se obvykle používá zápočet proti příští platbě. Příští platby jsou v mnoha případech požadovány 1 rok nebo 1,5 roku později, což výrazně ovlivňuje úroveň provádění auditů uzavřených v roce 2010 a 2011. Jelikož proces extrapolace vyžaduje nový výpočet a nové podání žádosti o proplacení nákladů příjemci, trvají opravy cestou extrapolace výsledků auditu skutečně ještě déle než provedení výsledků auditu podle bodu 8.29. |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.30 | Extrapolace zjištěných systémových chyb na neauditované projekty kontrolovaných příjemců je navíc ještě zdlouhavější. Ke konci roku 2011 byla míra zpracování systémových chyb (19) GŘ RTD u 6. RP i 7. RP 44,8 %. |
| --- | --- |

8.30

Extrapolace zjištěných systémových chyb na neauditované projekty kontrolovaných příjemců je navíc ještě zdlouhavější. Ke konci roku 2011 byla míra zpracování systémových chyb (19) GŘ RTD u 6. RP i 7. RP 44,8 %.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) – program pro podnikání a inovace (EIP)

Dokumentární kontroly ex ante

| 8.31 | V rámci auditu prováděného Účetním dvorem se porovnávaly důkazní informace o kontrolách ex ante v účetním systému ABAC s důkazními informace v místním systému GŘ INFSO. Ve 23 z 30 případů neschvalovaly operace v ABAC a operace v místním systému tytéž osoby. U programu ICT-PSP není systém ABAC schopen spolehlivě identifikovat osoby, které vlastní kontroly provádějí. Tento kontrolní postup se proto považuje pouze za částečně účelný. |
| --- | --- |

8.31

V rámci auditu prováděného Účetním dvorem se porovnávaly důkazní informace o kontrolách ex ante v účetním systému ABAC s důkazními informace v místním systému GŘ INFSO. Ve 23 z 30 případů neschvalovaly operace v ABAC a operace v místním systému tytéž osoby. U programu ICT-PSP není systém ABAC schopen spolehlivě identifikovat osoby, které vlastní kontroly provádějí. Tento kontrolní postup se proto považuje pouze za částečně účelný.

| 8.31 | Místní systém, který používá GŘ INFSO, eviduje víza všech aktérů zapojených do schvalování operací. Tento systém je automatický a bezpečný a nabízí tedy 100% jistotu v tom, kdo co udělal, na základě elektronických údajů evidovaných v tomto systému.

  Jména osob uvedených v ABAC se mohou lišit, protože odpovídají osobám, které byly zapojeny do transakcí, ale v jiné roli v případě průběžných a konečných plateb. Je to výsledek záměrného rozhodnutí GŘ INFSO omezit přístup do systému ABAC jen pro zkušené lidi a omezit tak riziko chyb. Tato zásada je řádně zdokumentována v popisu finančních okruhů GŘ INFSO.


  Za účelem vyřešení tohoto problému, který zjistil Účetní dvůr, hodlá GŘ INFSO vyvinout během roku 2013 technické řešení vydávání víz v systému ABAC v rámci příští generace programů (Horizon 2020). |
| --- | --- |

8.31

Jména osob uvedených v ABAC se mohou lišit, protože odpovídají osobám, které byly zapojeny do transakcí, ale v jiné roli v případě průběžných a konečných plateb. Je to výsledek záměrného rozhodnutí GŘ INFSO omezit přístup do systému ABAC jen pro zkušené lidi a omezit tak riziko chyb. Tato zásada je řádně zdokumentována v popisu finančních okruhů GŘ INFSO.

Za účelem vyřešení tohoto problému, který zjistil Účetní dvůr, hodlá GŘ INFSO vyvinout během roku 2013 technické řešení vydávání víz v systému ABAC v rámci příští generace programů (Horizon 2020).

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

| 8.32 | Z 30 operací, u nichž se auditovaly kontroly ex ante, se osvědčení o auditu vyžadovalo ve třech případech. Tato osvědčení byla předložena a jejich závěry byly zohledněny při stanovování výše pohledávky. |
| --- | --- |

8.32

Z 30 operací, u nichž se auditovaly kontroly ex ante, se osvědčení o auditu vyžadovalo ve třech případech. Tato osvědčení byla předložena a jejich závěry byly zohledněny při stanovování výše pohledávky.

Finanční audity Komise prováděné ex post

| 8.33 | K programům, které se netýkají výzkumu a jsou řízeny GŘ INFSO, nebyla v roce 2011 schválena žádná oficiální strategie pro audity ex post. V roce 2011 nebyly proto zavedeny žádné zvláštní auditní postupy pro audit ex post u projektů v rámci ICT-PSP a neproběhlo ani žádné zvláštní posouzení rizik programu ICT-PSP. |
| --- | --- |

8.33

K programům, které se netýkají výzkumu a jsou řízeny GŘ INFSO, nebyla v roce 2011 schválena žádná oficiální strategie pro audity ex post. V roce 2011 nebyly proto zavedeny žádné zvláštní auditní postupy pro audit ex post u projektů v rámci ICT-PSP a neproběhlo ani žádné zvláštní posouzení rizik programu ICT-PSP.

| 8.33 | Programy GŘ INFSO, které se netýkají výzkumu, jsou předmětem pravidelných auditů. Pokud jde o tuto oblast financování, v roce 2011 bylo uzavřeno dvanáct auditů ex post, z nichž 2 se týkaly programu ICT-PSP. Provedené audity se vybírají na základě posouzení rizik a obvykle je požadují útvary odpovědné za operativní řízení projektů.


  Vzhledem k rostoucímu finančnímu významu této oblasti financování vypracovaly útvary GŘ INFSO strategii auditu, která je prováděna v roce 2012. Dále, v roce 2011 útvary GŘ INFSO uzavřely rámcovou smlouvu na auditorské služby ex-post v této oblasti financování. První dávka 22 auditů, které se týkaly prostředků nesouvisejících s výzkumem, byla zahájena v první polovině roku 2012 na základě této rámcové smlouvy.


  Průběžné a konečné platby na programy, které se netýkají výzkumu, představovaly méně než 4 % celkových plateb GŘ INFSO v roce 2011. GŘ INFSO má za to, že opatření zahájená v roce 2011 a realizovaná v roce 2012 jsou přiměřená vzhledem k finančnímu významu daného financování. |
| --- | --- |

8.33

Programy GŘ INFSO, které se netýkají výzkumu, jsou předmětem pravidelných auditů. Pokud jde o tuto oblast financování, v roce 2011 bylo uzavřeno dvanáct auditů ex post, z nichž 2 se týkaly programu ICT-PSP. Provedené audity se vybírají na základě posouzení rizik a obvykle je požadují útvary odpovědné za operativní řízení projektů.

Vzhledem k rostoucímu finančnímu významu této oblasti financování vypracovaly útvary GŘ INFSO strategii auditu, která je prováděna v roce 2012. Dále, v roce 2011 útvary GŘ INFSO uzavřely rámcovou smlouvu na auditorské služby ex-post v této oblasti financování. První dávka 22 auditů, které se týkaly prostředků nesouvisejících s výzkumem, byla zahájena v první polovině roku 2012 na základě této rámcové smlouvy.

Průběžné a konečné platby na programy, které se netýkají výzkumu, představovaly méně než 4 % celkových plateb GŘ INFSO v roce 2011. GŘ INFSO má za to, že opatření zahájená v roce 2011 a realizovaná v roce 2012 jsou přiměřená vzhledem k finančnímu významu daného financování.

| 8.34 | V době auditu Účetního dvora provedla Komise u projektů v rámci ICT-PSP pouze dva audity (jeden v roce 2011 a jeden v roce 2010). V obou případech byla míra chyb velmi vysoká: 96 % a 100 %. Účetní dvůr dále v rámci svého testování věcné správnosti provedl audit dvou projektů programu ICT-PSP a zjistil míry chyb ve výši 99,82 % a 2,86 %. S ohledem na zjištěné vysoké míry chyb je neexistence strategie pro audit ex post u programu ICT-PSP výrazným nedostatkem systémů dohledu a kontroly. Tato kontrola se proto považuje za neúčelnou. |
| --- | --- |

8.34

V době auditu Účetního dvora provedla Komise u projektů v rámci ICT-PSP pouze dva audity (jeden v roce 2011 a jeden v roce 2010). V obou případech byla míra chyb velmi vysoká: 96 % a 100 %. Účetní dvůr dále v rámci svého testování věcné správnosti provedl audit dvou projektů programu ICT-PSP a zjistil míry chyb ve výši 99,82 % a 2,86 %. S ohledem na zjištěné vysoké míry chyb je neexistence strategie pro audit ex post u programu ICT-PSP výrazným nedostatkem systémů dohledu a kontroly. Tato kontrola se proto považuje za neúčelnou.

| 8.34 | Dva audity provedené Komisí v roce 2010 a 2011 u projektů v rámci ICT-PSP, což je jeden z nevýzkumných programů řízených generálním ředitelstvím INFSO, byly vybrány na základě zvážení rizik. U těchto auditů je zjištěná míra chyb často velmi vysoká a vůči souboru jako celku není reprezentativní.

  Jeden z cílů strategie auditu, která je prováděna v roce 2012 u programů, které se netýkají výzkumu, je vymezit vzorkovací postupy, které umožňují určit smysluplnou míru chyb a současně maximalizovat hospodárnost auditu díky tomu, že se soustředí na velké a k rizikům náchylné příjemce. |
| --- | --- |

8.34

Jeden z cílů strategie auditu, která je prováděna v roce 2012 u programů, které se netýkají výzkumu, je vymezit vzorkovací postupy, které umožňují určit smysluplnou míru chyb a současně maximalizovat hospodárnost auditu díky tomu, že se soustředí na velké a k rizikům náchylné příjemce.

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 8.35 | Pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, poskytovaly výroční auditní zprávy, které byly předmětem kontroly, věrné posouzení finančního řízení. Informace v nich uvedené potvrzují připomínky a závěry Účetního dvora. |
| --- | --- |

8.35

Pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, poskytovaly výroční auditní zprávy, které byly předmětem kontroly, věrné posouzení finančního řízení. Informace v nich uvedené potvrzují připomínky a závěry Účetního dvora.

| 8.36 | Tři generální ředitelství (20) vydala výhradu týkající se zbytkových chyb s dopadem na přesnost výkazů nákladů v 7. RP a dvě generální ředitelství (21) ponechala v platnosti výhradu týkající se výkazů nákladů 6. RP. GŘ ENTR rovněž vyjádřilo výhradu týkající se spolehlivosti finančního výkaznictví agentury ESA (viz bod 8.18). |
| --- | --- |

8.36

Tři generální ředitelství (20) vydala výhradu týkající se zbytkových chyb s dopadem na přesnost výkazů nákladů v 7. RP a dvě generální ředitelství (21) ponechala v platnosti výhradu týkající se výkazů nákladů 6. RP. GŘ ENTR rovněž vyjádřilo výhradu týkající se spolehlivosti finančního výkaznictví agentury ESA (viz bod 8.18).

| 8.36 | Komise bude nadále auditovat finanční výkazy agentury ESA a bude ESA vybízet a podporovat v tom, aby realizovala opatření směřující k dalšímu zkvalitnění finančních výkazů předkládaných Komisi. S ohledem na opatření, která již v současnosti probíhají, Komise předpokládá, že tyto záležitosti budou brzy vyřešeny, což umožní tuto výhradu omezit a nakonec vzít zpět. |
| --- | --- |

8.36

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 8.37 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami (22). |
| --- | --- |

8.37

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 ve skupině politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami (22).

| 8.38 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ byly částečně účelné. |
| --- | --- |

8.38

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „výzkum a jiné vnitřní politiky“ byly částečně účelné.

| 8.38 | Když se na řídící a kontrolní systémy Komise podíváme z pohledu řízení (tj. že mají vyrovnávat cíle, pokud jde o zákonnost a řádnost na jedné straně a úvahy o přiměřenosti rizika a nákladové efektivitě kontrol na straně druhé) Komise se domnívá, že tyto systémy poskytovaly přiměřenou záruku, s výhradami pověřených schvalujících osob, jak je uvedeno v bodě 8.36. |
| --- | --- |

8.38

Doporučení

| 8.39 | Příloha 8.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008–2009). Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti: |
| --- | --- |

8.39

Příloha 8.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let (2008–2009). Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti:

8.39

| a) | Do konce roku 2011 nebyl zaveden žádný postup, který by v případech, kdy jsou při auditech ex post zjištěny značné nesrovnalosti mezi osvědčenými a auditovanými částkami, umožňoval přímou zpětnou vazbu, jejímž prostřednictvím by auditoři provádějící osvědčování byli informováni o auditních zjištěních Komise. |
| --- | --- |

a)

Do konce roku 2011 nebyl zaveden žádný postup, který by v případech, kdy jsou při auditech ex post zjištěny značné nesrovnalosti mezi osvědčenými a auditovanými částkami, umožňoval přímou zpětnou vazbu, jejímž prostřednictvím by auditoři provádějící osvědčování byli informováni o auditních zjištěních Komise.

| a) | Útvary Komise mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily významné rozdíly mezi osvědčeným výkazem nákladům a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom, že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení. |
| --- | --- |

a)

Útvary Komise mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily významné rozdíly mezi osvědčeným výkazem nákladům a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom, že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení.

| b) | Komise pokračovala v svém úsilí uplatňovat výsledky auditů (úpravami výkazů nákladů nebo vydáváním inkasních příkazů) v případech, kdy bylo zjištěno, že příjemci výdaje ve svých výkazech nákladů nadhodnotili. Bylo nicméně konstatováno, že v praxi je (zejména u extrapolace) zpětné získávání prostředků zdlouhavý proces (viz body 8.29 a 8.30). |
| --- | --- |

b)

Komise pokračovala v svém úsilí uplatňovat výsledky auditů (úpravami výkazů nákladů nebo vydáváním inkasních příkazů) v případech, kdy bylo zjištěno, že příjemci výdaje ve svých výkazech nákladů nadhodnotili. Bylo nicméně konstatováno, že v praxi je (zejména u extrapolace) zpětné získávání prostředků zdlouhavý proces (viz body 8.29 a 8.30).

| b) | Komise se již zabývala zjištěními Účetního dvora. Pro opravu chyb u víceletých projektů rámcového programu se obvykle používá zápočet proti příští platbě. Příští platby jsou v mnoha případech požadovány 1 rok nebo 1,5 roku později, což výrazně ovlivňuje úroveň provádění auditů uzavřených v roce 2010 a 2011. |
| --- | --- |

b)

| 8.40 | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje Komisi, aby: |
| --- | --- |

8.40

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje Komisi, aby:

| 8.40 | Viz společná odpověď na body 1.12–1.13. |
| --- | --- |

8.40

| — | v oblasti rámcových programů pro výzkum: |
| --- | --- |

—

v oblasti rámcových programů pro výzkum:

| — | Doporučení 1: zintenzívnila své úsilí směřující k řešení chyb zjištěných u průběžných a konečných plateb. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: zintenzívnila své úsilí směřující k řešení chyb zjištěných u průběžných a konečných plateb.

| — | Možnosti zjednodušit pravidla pro 7. rámcový program byly vyčerpány. Komise však bude nadále řešit chyby prostřednictvím těchto akcí:






  — | zvýší úsilí o poskytnutí pokynů a zpětné vazby účastníkům a auditorům vydávajícím osvědčení, |
| --- | --- | --- |

—

—

zvýší úsilí o poskytnutí pokynů a zpětné vazby účastníkům a auditorům vydávajícím osvědčení,

| — | přezkoumá postupy kontrol ex-ante, aniž by nepatřičně prodlužovala dobu do platby, |
| --- | --- |

—

přezkoumá postupy kontrol ex-ante, aniž by nepatřičně prodlužovala dobu do platby,

| — | bude pokračovat ve své kontrolní práci a vymáhacích opatřeních, |
| --- | --- |

—

bude pokračovat ve své kontrolní práci a vymáhacích opatřeních,

| — | bude sledovat finanční dopad zjištěných chyb, který může být v průběhu více let také nižší než samotná chyba. |
| --- | --- |

—

bude sledovat finanční dopad zjištěných chyb, který může být v průběhu více let také nižší než samotná chyba.

Bylo navrženo další zjednodušení rámcového programu pro výzkum a inovace Horizon 2020, který, bude-li přijat, přinese sníženou míru chyb.

| — | Doporučení 2: posílila kroky vedoucí ke zvýšení povědomí příjemců a nezávislých auditorů o chybách zjištěných v průběhu auditů ex post Účetního dvora i Komise. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: posílila kroky vedoucí ke zvýšení povědomí příjemců a nezávislých auditorů o chybách zjištěných v průběhu auditů ex post Účetního dvora i Komise.

| — | Útvary Komise mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily rozsáhlé rozpory mezi osvědčeným výkazem nákladů a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení, nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení. |
| --- | --- |

—

Útvary Komise mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily rozsáhlé rozpory mezi osvědčeným výkazem nákladů a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení, nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení.

| — | Doporučení 3: zajistila, aby externí auditorské společnosti provádějící audity jejím jménem upravily své postupy tak, aby byly v souladu s pokyny a standardní praxí Komise, a zejména aby zvýšily kvalitu své auditní dokumentace, |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: zajistila, aby externí auditorské společnosti provádějící audity jejím jménem upravily své postupy tak, aby byly v souladu s pokyny a standardní praxí Komise, a zejména aby zvýšily kvalitu své auditní dokumentace,

| — | Komise zesílí své úsilí a zajistí, aby externí auditorské společnosti vyhověly všem konkrétním požadavkům stanoveným v rámcové smlouvě pro každý auditorský úkol. V této souvislosti bude proveden přezkum pracovní dokumentace, která zůstává u externích auditorských společností, aby se zajistil její soulad s požadavky rámcové smlouvy. První takový přezkum se uskuteční do konce roku 2012. |
| --- | --- |

—

| — | v oblasti jiných vnitřních politik: |
| --- | --- |

—

v oblasti jiných vnitřních politik:

| — | Doporučení 4: co nejdříve zavedla strategii pro audit ex post programu ICT-PSP a čerpala přitom ze zkušeností GŘ INFSO a jeho strategie pro audit ex post projektů rámcových programů, která vychází z analýzy rizika. |
| --- | --- |

—

Doporučení 4: co nejdříve zavedla strategii pro audit ex post programu ICT-PSP a čerpala přitom ze zkušeností GŘ INFSO a jeho strategie pro audit ex post projektů rámcových programů, která vychází z analýzy rizika.

| — | GŘ INFSO navrhlo strategii auditu pro programy, které se netýkají výzkumu, a které pokrývají mimo jiné program ICT-PSP, který je prováděn v roce 2012. |
| --- | --- |

—

VÝSLEDKY AUDITU ZÁRUČNÍHO FONDU PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

| 8.41 | Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (23) (dále jen „fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům (24) Unie v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Unie. Správní řízení fondu provádí Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu jeho finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB). |
| --- | --- |

8.41

Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (23) (dále jen „fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům (24) Unie v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Unie. Správní řízení fondu provádí Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu jeho finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB).

| 8.42 | Podle konsolidované účetní závěrky EU za rok 2011 činila čistá aktiva fondu k 31. prosinci 2011 celkem 1 475 milionů EUR oproti 1 346 milionům EUR k 31. prosinci 2010 (25). V kontrolovaném roce fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky. |
| --- | --- |

8.42

Podle konsolidované účetní závěrky EU za rok 2011 činila čistá aktiva fondu k 31. prosinci 2011 celkem 1 475 milionů EUR oproti 1 346 milionům EUR k 31. prosinci 2010 (25). V kontrolovaném roce fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky.

| 8.43 | Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2011 dosáhl výnos portfolia fondu 0,72 %. Jeho výkonnost tedy byla o 139 bazických bodů nižší než hodnota srovnávacího indexu. |
| --- | --- |

8.43

Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2011 dosáhl výnos portfolia fondu 0,72 %. Jeho výkonnost tedy byla o 139 bazických bodů nižší než hodnota srovnávacího indexu.

---

(1)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10), v bodech odůvodnění stanoví, že finanční správa Záručního fondu pro vnější vztahy by měla podléhat kontrole Účetního dvora v souladu s postupem schváleným Účetním dvorem, Komisí a EIB.

(2)  Evropský výzkumný prostor zahrnuje veškeré činnosti, programy a politiky nadnárodního charakteru v oblasti výzkumu a rozvoje v Evropě, jež dohromady nabízejí výzkumným pracovníkům, výzkumným institucím a podnikům podstatně větší možnosti v oblasti přeshraničního pohybu, hospodářské soutěže i spolupráce.

(3)  K těmto šesti generálním ředitelstvím patří: GŘ pro výzkum a inovace (RTD), GŘ pro informační společnost a média (INFSO), GŘ pro vzdělávání a kulturu (EAC), GŘ pro podniky a průmysl (ENTR), GŘ pro mobilitu a dopravu (MOVE) a GŘ pro energetiku (ENER). Zmíněné dvě agentury jsou i) Výkonná agentura pro výzkum (REA) a ii) Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum (ERCEA).

(4)  Společné podniky Evropské unie pro výzkum: společný evropský podnik pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy, společný podnik Clean Sky, společný podnik Artemis, společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva, společný podnik ENIAC a společný podnik pro palivové články a vodík.

(5)  GŘ ECFIN podporuje malé a střední podniky tím, že jim zajišťuje přístup k vlastnímu kapitálu, rizikovému kapitálu a půjčkám prostřednictvím finančních nástrojů Unie, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF).

(6)  GŘ ENTR řídí dílčí programy související s podnikáním a inovacemi prostřednictvím grantů z programu CIP řízených Výkonnou agenturou pro konkurenceschopnost a inovace (EACI).

(7)  U výzkumu bylo toto posouzení založeno na ze vzorku 85 plateb, které se týkaly rámcových programů. U jiných vnitřních politik vycházelo toto posouzení a posouzení finančních auditů projektů provedených ex post z dodatečného vzorku 30 plateb, které se týkaly programu CIP řízeného GŘ INFSO, tj. ICT-PSP.

(8)  Posuzoval se vzorek 31 výkazů nákladů příjemců, k nimž se předkládalo osvědčení.

(9)  Šlo především o přezkum 30 spisů k auditům ex post.

(10)  Předmětem přezkumu byly výroční zprávy o činnosti generálních ředitelů GŘ RTD, GŘ INFSO, GŘ ENTR a GŘ EAC a dvou výkonných agentur: ERCEA a REA.

(11)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb se pohybuje mezi 1,1 % (dolní hranice míry chyb) a 4,9 % (horní hranice míry chyb).

(12)  To potvrdila i Komise ve své zprávě příjemcům ze dne 19. března 2012 nazvaném „Jak se vyhnout běžně zjišťovaným chybám ve výkazech nákladů“, kde se uvádí, že příčinou vzniku většiny chyb je nesprávné uplatnění pravidel nebo skutečnost, že příjemci řádně nezohlední ustanovení grantové dohody a finanční směrnice.

(13)  Viz bod 6.13 výroční zprávy za rok 2010, body 5.19–5.20 a 8.11–8.12 výroční zprávy za rok 2009, body 7.12–7.15 a 10.12–10.13 výroční zprávy za rok 2008.

(14)  Tyto platby zahrnuly 60 průběžných a konečných plateb z rámcových programů, 25 záloh z rámcových programů, 21 plateb souvisejících s příspěvky na společné podniky z oblasti výzkumu, na finanční nástroj pro sdílení rizik a na programy EGNOS a Galileo a dvě zálohy pro Výzkumný fond pro uhlí a ocel.

(15)  Příjemci 7. RP jsou povinni předložit osvědčení, pokud příspěvek EU přesáhne 375 000 EUR. Komise odhaduje, že 80 % příjemců zůstane pod tímto prahem.

(16)  Audity vybrané náhodně a koncipované tak, aby na jejich základě bylo možné stanovit míru chyb, která bude reprezentativní pro celý soubor.

(17)  Zjištěné nedostatky se týkaly především skutečnosti, že byly schváleny nezpůsobilé náklady, dále sestavení vzorku, který nebyl pro daný soubor reprezentativní, a potvrzování platnosti nesprávných nepřímých nákladů.

(18)  Audity zahrnující 6. RP i 7. RP.

(19)  Chyba se považuje za „zpracovanou“, pokud příjemce souhlasí s paušální opravou navrženou Komisí nebo podá revidované výkazy nákladů k projektům, jichž se extrapolace týká.

(20)  GŘ ENTR, GŘ INFSO, GŘ RTD.

(21)  GŘ ENTR a GŘ RTD.

(22)  Viz body 8.12 a 8.13.

(23)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1), naposledy změněné nařízením (ES, Euratom) č. 89/2007 (Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1).

(24)  Především EIB, ale spadají sem také externí úvěry Euratomu a úvěry EK třetím zemím v rámci makrofinanční pomoci.

(25)  Vlastní čistá aktiva fondu před konsolidací činila 1 495 milionů EUR.

(26)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

(27)  Zálohy činily v rámci 7. RP (2007–2013) 3 837 milionů EUR a u programu celoživotního učení 1 208 milionů EUR.

(28)  Průběžné/konečné platby dosáhly v rámci 7. RP (2007–2013) 2 128 milionů EUR a u programu celoživotního učení 168 milionů EUR.

Zdroj: předběžná účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

PŘÍLOHA 8.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „VÝZKUM A JINÉ VNITŘNÍ POLITIKY“

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. RP | 7. RP | Program celoživotního učení | Ostatní | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 17 | 68 | 10 | 55 | 150 | 150 | 351 | 361 |
| Zálohy | 2 | 23 | 9 | 30 | 64 | 77 | 125 | 237 |
| Průběžné/konečné platby | 15 | 45 | 1 | 25 | 86 | 73 | 226 | 124 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 47 % | (8) | 32 % | (22) | 100 % | (10) | 65 % | (36) | 51 % | (76) | 61 % | 72 % | 86 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 53 % | (9) | 68 % | (46) | 0 % | (0) | 35 % | (19) | 49 % | (74) | 39 % | 28 % | 14 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu výdajů |
| Zálohy | 0 % | (0) | 11 % | (5) | 0 % | (0) | 63 % | (12) | 23 % | (17) | 12 % | 9 % | 19 % |
| Průběžné/konečné platby | 100 % | (9) | 89 % | (41) | 0 % | (0) | 37 % | (7) | 77 % | (57) | 88 % | 91 % | 81 % |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby: | 0 % | (0) | 39 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (10) | 38 % | (28) | 33 % | 35 % | 34 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 100 % | (9) | 61 % | (28) | 0 % | (0) | 47 % | (9) | 62 % | (46) | 67 % | 65 % | 66 % |
| Způsobilost | 100 % | (9) | 96 % | (27) | 0 % | (0) | 100 % | (9) | 98 % | (45) | 97 % | 55 % | 65 % |
| Výskyt | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 3 % |
| Přesnost | 0 % | (0) | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 39 % | 32 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 3,0 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 4,9 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 1,1 % | | | |

2011

2010

2009

2008

6. RP

7. RP

Program celoživotního učení

Ostatní

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

17

68

10

55

150

150

351

361

Zálohy

2

23

9

30

64

77

125

237

Průběžné/konečné platby

15

45

1

25

86

73

226

124

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

47 %

(8)

32 %

(22)

100 %

(10)

65 %

(36)

51 %

(76)

61 %

72 %

86 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

53 %

(9)

68 %

(46)

0 %

(0)

35 %

(19)

49 %

(74)

39 %

28 %

14 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu výdajů

Zálohy

0 %

(0)

11 %

(5)

0 %

(0)

63 %

(12)

23 %

(17)

12 %

9 %

19 %

Průběžné/konečné platby

100 %

(9)

89 %

(41)

0 %

(0)

37 %

(7)

77 %

(57)

88 %

91 %

81 %

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby:

0 %

(0)

39 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(10)

38 %

(28)

33 %

35 %

34 %

Vyčíslitelné chyby:

100 %

(9)

61 %

(28)

0 %

(0)

47 %

(9)

62 %

(46)

67 %

65 %

66 %

Způsobilost

100 %

(9)

96 %

(27)

0 %

(0)

100 %

(9)

98 %

(45)

97 %

55 %

65 %

Výskyt

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

3 %

Přesnost

0 %

(0)

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

39 %

32 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

3,0 %

Horní hranice míry chyb

4,9 %

Dolní hranice míry chyb

1,1 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 8.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „VÝZKUM A JINÉ VNITŘNÍ POLITIKY“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Dokumentární kontroly ex ante | Osvědčování auditu | Finanční audity ex post | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rámcové programy pro výzkum | Částečně účelné | Částečně účelné | Účelné | Částečně účelné |
| Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace – program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií | Částečně účelné | — | Neúčelné | Částečně účelné |

Systém

Dokumentární kontroly ex ante

Osvědčování auditu

Finanční audity ex post

Celkové posouzení

Rámcové programy pro výzkum

Částečně účelné

Částečně účelné

Účelné

Částečně účelné

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace – program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií

Částečně účelné

—

Neúčelné

Částečně účelné

PŘÍLOHA 8.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE „VÝZKUMU A JINÝCH VNITŘNÍCH POLITIK“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Komise by měla zvýšit informovanost o způsobilosti výdajů u auditorů, kteří osvědčení vydávají, s cílem zlepšit spolehlivost poskytovaných osvědčení o auditu.
  (bod 8.32) | Není zaveden žádný přímý postup, který by v případech, kdy jsou při auditech ex post zjištěny značné nesrovnalosti mezi osvědčenými a auditovanými částkami, umožňoval poskytnout zpětnou vazbu a jehož prostřednictvím by byli auditoři provádějící osvědčování informováni o auditních zjištěních Komise. Komise zamýšlí takový postup zavést v roce 2012.
  V roce 2012 Komise navíc zahájila komunikační kampaň zaměřenou na příjemce a jejich osvědčující auditory s cílem zlepšit spolehlivost předkládaných výkazů nákladů a (v relevantních případech) příslušných osvědčení o auditu. | Útvary Komise již mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily rozsáhlé rozpory mezi osvědčeným výkazem nákladů a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom, že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení, nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení. |
| 2008 | Komise by měla zajistit přísné uplatňování kontrol, zejména tím, že bude v příslušných případech ukládat sankce a u neoprávněných úhrad vykázaných nákladů včas získávat prostředky zpět nebo provádět opravy.
  (bod 7.42) | Komise v roce 2011 pokračovala ve svém úsilí uplatňovat výsledky auditů (úpravami výkazů nákladů nebo vydáváním inkasních příkazů). Dále od roku 2009 systematicky požaduje náhrady škody od příjemců, u nichž bylo zjištěno, že nadhodnocovali výdaje, a Komise jim tedy vyplácela finanční příspěvky, na něž neměli nárok.
  Bylo nicméně konstatováno, že v praxi se (zejména u extrapolace) více případů otevírá než uzavírá. | Útvary Komise musejí brát v úvahu práva příjemců ve všech fázích, a proto provedení výsledků auditu, zejména v souvislosti s extrapolací, představuje obtížný a zdlouhavý proces. Kromě toho, některé případy mohou být provedeny až po uzavření projektu. V poslední době byla vysoká priorita přidělena řízení extrapolovaných případů. Například v případě GŘ RTD byl posílen tým, který má tento proces na starosti, a výsledkem toho je, že v roce 2012 bylo uzavřeno 17 extrapolovaných případů a 13 bylo otevřeno do 8. května. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Komise by měla zvýšit informovanost o způsobilosti výdajů u auditorů, kteří osvědčení vydávají, s cílem zlepšit spolehlivost poskytovaných osvědčení o auditu.

(bod 8.32)

Není zaveden žádný přímý postup, který by v případech, kdy jsou při auditech ex post zjištěny značné nesrovnalosti mezi osvědčenými a auditovanými částkami, umožňoval poskytnout zpětnou vazbu a jehož prostřednictvím by byli auditoři provádějící osvědčování informováni o auditních zjištěních Komise. Komise zamýšlí takový postup zavést v roce 2012.

V roce 2012 Komise navíc zahájila komunikační kampaň zaměřenou na příjemce a jejich osvědčující auditory s cílem zlepšit spolehlivost předkládaných výkazů nákladů a (v relevantních případech) příslušných osvědčení o auditu.

Útvary Komise již mají k dispozici postup, jak poskytovat zpětnou vazbu auditorům vydávajícím osvědčení, pokud ex-post audity Komise odhalily rozsáhlé rozpory mezi osvědčeným výkazem nákladů a vlastními nálezy auditu. Postup spočívá v tom, že příjemci jsou písemně vyzváni, aby sdělili své připomínky auditorovi vydávajícímu osvědčení, nebo se přímo napíše auditorům vydávajícím osvědčení.

2008

Komise by měla zajistit přísné uplatňování kontrol, zejména tím, že bude v příslušných případech ukládat sankce a u neoprávněných úhrad vykázaných nákladů včas získávat prostředky zpět nebo provádět opravy.

(bod 7.42)

Komise v roce 2011 pokračovala ve svém úsilí uplatňovat výsledky auditů (úpravami výkazů nákladů nebo vydáváním inkasních příkazů). Dále od roku 2009 systematicky požaduje náhrady škody od příjemců, u nichž bylo zjištěno, že nadhodnocovali výdaje, a Komise jim tedy vyplácela finanční příspěvky, na něž neměli nárok.

Bylo nicméně konstatováno, že v praxi se (zejména u extrapolace) více případů otevírá než uzavírá.

Útvary Komise musejí brát v úvahu práva příjemců ve všech fázích, a proto provedení výsledků auditu, zejména v souvislosti s extrapolací, představuje obtížný a zdlouhavý proces. Kromě toho, některé případy mohou být provedeny až po uzavření projektu. V poslední době byla vysoká priorita přidělena řízení extrapolovaných případů. Například v případě GŘ RTD byl posílen tým, který má tento proces na starosti, a výsledkem toho je, že v roce 2012 bylo uzavřeno 17 extrapolovaných případů a 13 bylo otevřeno do 8. května.

---

KAPITOLA 9

Správní a jiné výdaje

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Připomínky k jednotlivým orgánům a institucím

Evropský parlament

Evropská rada a Rada

Komise

Účetní dvůr

Evropský hospodářský a sociální výbor

Evropská služba pro vnější činnost

Ostatní orgány a instituce

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 9.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních a jiných výdajů orgánů a institucí Evropské unie. Hlavní údaje o příslušných orgánech a institucích a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 9.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

9.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních a jiných výdajů orgánů a institucí Evropské unie. Hlavní údaje o příslušných orgánech a institucích a výdajích za rok 2011 uvádí
  tabulka 9.1
  .

Tabulka 9.1 –   Správní a jiné výdaje – hlavní informace za rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby | Způsob rozpočtového řízení |
| 14, 24–31 | Správní a jiné výdaje | Evropský parlament | 1 580 | přímé centralizované |
| Rada | 547 | přímé centralizované |
| Komise | 6 264 | přímé centralizované |
| Soudní dvůr | 334 | přímé centralizované |
| Účetní dvůr | 137 | přímé centralizované |
| Evropský hospodářský a sociální výbor | 126 | přímé centralizované |
| Výbor regionů | 91 | přímé centralizované |
| Evropský veřejný ochránce práv | 9 | přímé centralizované |
| Evropský inspektor ochrany údajů | 7 | přímé centralizované |
| Evropská služba pro vnější činnost | 682 | přímé centralizované |
| Správní výdaje celkem | 9 777 | |
| Provozní výdaje celkem | — | |
| Platby za rok celkem | 9 777 | |
| Závazky za rok celkem | 11 721 | |
| Zdroj: předběžná roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby

Způsob rozpočtového řízení

14, 24–31

Správní a jiné výdaje

Evropský parlament

1 580

přímé centralizované

Rada

547

přímé centralizované

Komise

6 264

přímé centralizované

Soudní dvůr

334

přímé centralizované

Účetní dvůr

137

přímé centralizované

Evropský hospodářský a sociální výbor

126

přímé centralizované

Výbor regionů

91

přímé centralizované

Evropský veřejný ochránce práv

9

přímé centralizované

Evropský inspektor ochrany údajů

7

přímé centralizované

Evropská služba pro vnější činnost

682

přímé centralizované

Správní výdaje celkem

9 777

Provozní výdaje celkem

—

Platby za rok celkem

9 777

Závazky za rok celkem

11 721

Zdroj: předběžná roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2011.

| 9.2 | Tato kapitola se rovněž zabývá výdaji, jež se v souhrnném rozpočtu považují za provozní, přestože jejich účelem je ve většině případů spíše zajistit fungování administrativy Komise než provádění politik. Do těchto výdajů spadají následující hlavy souhrnného rozpočtu: hlava 14 (daně a celní unie), hlava 24 (boj proti podvodům), hlava 25 (koordinace politiky Komise a právní poradenství), hlava 26 (administrativa Komise), hlava 27 (rozpočet) a hlava 29 (statistika). |
| --- | --- |

9.2

Tato kapitola se rovněž zabývá výdaji, jež se v souhrnném rozpočtu považují za provozní, přestože jejich účelem je ve většině případů spíše zajistit fungování administrativy Komise než provádění politik. Do těchto výdajů spadají následující hlavy souhrnného rozpočtu: hlava 14 (daně a celní unie), hlava 24 (boj proti podvodům), hlava 25 (koordinace politiky Komise a právní poradenství), hlava 26 (administrativa Komise), hlava 27 (rozpočet) a hlava 29 (statistika).

| 9.3 | O agenturách EU a výkonných agenturách a o evropských školách vydává Účetní dvůr samostatné zprávy (1). Do působnosti Účetního dvora nespadá finanční audit Evropské centrální banky. |
| --- | --- |

9.3

O agenturách EU a výkonných agenturách a o evropských školách vydává Účetní dvůr samostatné zprávy (1). Do působnosti Účetního dvora nespadá finanční audit Evropské centrální banky.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

| 9.4 | Správní a jiné výdaje zahrnují výdaje na lidské zdroje (platy, příspěvky a důchody), které představují 60 % celkových správních a jiných výdajů, a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. |
| --- | --- |

9.4

Správní a jiné výdaje zahrnují výdaje na lidské zdroje (platy, příspěvky a důchody), které představují 60 % celkových správních a jiných výdajů, a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie.

| 9.5 | Hlavní rizika pro správní a jiné výdaje představuje nedodržování postupů při zadávání zakázek, plnění smluv, přijímání zaměstnanců a při výpočtech platů a příspěvků. |
| --- | --- |

9.5

Hlavní rizika pro správní a jiné výdaje představuje nedodržování postupů při zadávání zakázek, plnění smluv, přijímání zaměstnanců a při výpočtech platů a příspěvků.

Rozsah a koncepce auditu

| 9.6 | Celková koncepce a metodika Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu správních a jiných výdajů je třeba brát v úvahu následující specifika:






  — | při auditu se zkoumal vzorek 56 operací obsahující tři zálohy a 53 konečných plateb, |
| --- | --- | --- |

9.6

Celková koncepce a metodika Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  kapitoly 1. V případě auditu správních a jiných výdajů je třeba brát v úvahu následující specifika:

—

při auditu se zkoumal vzorek 56 operací obsahující tři zálohy a 53 konečných plateb,

| — | posouzení systémů se vztahovalo na soulad systémů dohledu a kontroly (2) používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení, |
| --- | --- |

—

posouzení systémů se vztahovalo na soulad systémů dohledu a kontroly (2) používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení,

| — | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti čtyř generálních ředitelství a úřadů Komise s primární odpovědností za správní výdaje (3). |
| --- | --- |

—

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu se týkal výročních zpráv o činnosti čtyř generálních ředitelství a úřadů Komise s primární odpovědností za správní výdaje (3).

| 9.7 | Účetní dvůr rovněž ve všech orgánech a institucích kontroloval tyto vybrané oblasti (4):






  a) | kritéria způsobilosti, výpočet a vyplácení sociálních příspěvků zaměstnancům (příspěvek na domácnost, příspěvek na vyživované dítě či osobu za něj považovanou a příspěvky na studium včetně odpočtu podobných příspěvků vyplácených z jiných zdrojů); |
| --- | --- | --- |

9.7

Účetní dvůr rovněž ve všech orgánech a institucích kontroloval tyto vybrané oblasti (4):

a)

kritéria způsobilosti, výpočet a vyplácení sociálních příspěvků zaměstnancům (příspěvek na domácnost, příspěvek na vyživované dítě či osobu za něj považovanou a příspěvky na studium včetně odpočtu podobných příspěvků vyplácených z jiných zdrojů);

| b) | postupy při prodlužování či změnách smluv dočasným a smluvním zaměstnancům; |
| --- | --- |

b)

postupy při prodlužování či změnách smluv dočasným a smluvním zaměstnancům;

| c) | otevřená, omezená a vyjednávací zadávací řízení. |
| --- | --- |

c)

otevřená, omezená a vyjednávací zadávací řízení.

| 9.8 | Účetní dvůr kontroluje externí auditorská společnost (5), která vydala zprávu auditora o ověření účetní závěrky za rozpočtový rok 2011 a zprávu o ověření týkající se správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (viz bod 9.22). |
| --- | --- |

9.8

Účetní dvůr kontroluje externí auditorská společnost (5), která vydala zprávu auditora o ověření účetní závěrky za rozpočtový rok 2011 a zprávu o ověření týkající se správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (viz bod 9.22).

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 9.9 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v v
  příloze 9.1
  . Při testování vzorků operací Účetní dvůr zjistil chyby v 7 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 0,1 % (6). |
| --- | --- |

9.9

Výsledky testování operací jsou shrnuty v v
  příloze 9.1
  . Při testování vzorků operací Účetní dvůr zjistil chyby v 7 % operací. Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 0,1 % (6).

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 9.10 | Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly jsou shrnuty v
  příloze 9.2
  . |
| --- | --- |

9.10

Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly jsou shrnuty v
  příloze 9.2
  .

PŘIPOMÍNKY K JEDNOTLIVÝM ORGÁNŮM A INSTITUCÍM

| 9.11 | Následující specifické připomínky jsou členěny dle jednotlivých orgánů či institucí Evropské unie a neovlivňují posouzení uvedená v bodech 9.9 a 9.10. I když pro správní výdaje jako celek nejsou významné, jsou důležité v kontextu jednotlivých orgánů a institucí, jichž se týkají. |
| --- | --- |

9.11

Následující specifické připomínky jsou členěny dle jednotlivých orgánů či institucí Evropské unie a neovlivňují posouzení uvedená v bodech 9.9 a 9.10. I když pro správní výdaje jako celek nejsou významné, jsou důležité v kontextu jednotlivých orgánů a institucí, jichž se týkají.

Evropský parlament

Výplata sociálních příspěvků a příplatků zaměstnancům

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.12 | Informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měly útvary Evropského parlamentu k dispozici, nebyly aktuální nebo řádně zpracované ve dvou z pěti kontrolovaných případů. Tato skutečnost vedla v jednom z těchto případů k přeplatkům. |
| --- | --- |

9.12

Informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měly útvary Evropského parlamentu k dispozici, nebyly aktuální nebo řádně zpracované ve dvou z pěti kontrolovaných případů. Tato skutečnost vedla v jednom z těchto případů k přeplatkům.

| 9.12 | Zpětné získávání přeplatků se od listopadu 2011 provádělo srážkou z platu příslušného zaměstnance. Mimoto byla přijata opatření s cílem zajistit, aby měl Parlament k dispozici aktuální informace o osobní a rodinné situaci zaměstnanců a aby s těmito informacemi zacházel správně, zejména byla neustále snaha zlepšovat kontrolní prostředí a cestou služební hierarchie byli v rámci každoročního procesu potvrzování platnosti / aktualizace osobních údajů osloveni přímo jednotliví pracovníci, aby bylo zajištěno, že kontrolu svých osobních údajů provedou všichni zaměstnanci. Tento individuální přístup je předběžnou etapou před případným zavedením přísnějších opatření v případě, že zaměstnanci na daný požadavek nezareagují. |
| --- | --- |

9.12

Zaměstnávání akreditovaných parlamentních asistentů

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.13 | Podle vnitřních předpisů (7) pro zaměstnávání akreditovaných parlamentních asistentů mohou akreditovaní parlamentní asistenti předložit lékařské potvrzení a další dokumenty požadované pro uzavření smlouvy do tří měsíců od data zahájení pracovní smlouvy. Tato výjimka je v rozporu s ustanovením uvedeným v odstavcích 128 a 129 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8), podle něhož všechny požadavky pro přijetí zaměstnance musí být splněny před uzavřením smlouvy. To dokládá i skutečnost, že v pěti z deseti kontrolovaných případů akreditovaní parlamentní asistenti předložili požadovaná lékařská potvrzení tři až sedm měsíců od podepsání smlouvy. Pokud jde o splnění požadavku na jazykové znalosti (9), v žádném z deseti kontrolovaných případů nebyly v evidenci dokumenty dokládající vykonání kontrol. |
| --- | --- |

9.13

Podle vnitřních předpisů (7) pro zaměstnávání akreditovaných parlamentních asistentů mohou akreditovaní parlamentní asistenti předložit lékařské potvrzení a další dokumenty požadované pro uzavření smlouvy do tří měsíců od data zahájení pracovní smlouvy. Tato výjimka je v rozporu s ustanovením uvedeným v odstavcích 128 a 129 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8), podle něhož všechny požadavky pro přijetí zaměstnance musí být splněny před uzavřením smlouvy. To dokládá i skutečnost, že v pěti z deseti kontrolovaných případů akreditovaní parlamentní asistenti předložili požadovaná lékařská potvrzení tři až sedm měsíců od podepsání smlouvy. Pokud jde o splnění požadavku na jazykové znalosti (9), v žádném z deseti kontrolovaných případů nebyly v evidenci dokumenty dokládající vykonání kontrol.

| 9.13 | Parlament bere na vědomí stanovisko Účetního dvora, že ustanovení článků 15.2 a 16.3 prováděcích opatření nejsou plně v souladu s požadavky článku 128 nařízení č. 160/2009. Parlament poznamenává, že věci kontroly zdravotní způsobilosti tvůrce právních předpisů záměrně nepřevzal postup zcela totožný s úpravou platnou pro úředníky a dočasné zaměstnance, a tudíž výslovně nestanovil povinnost podstoupit zdravotní prohlídku před přijetím do pracovního poměru, jak je tomu například v článku 33 služebního řádu úředníků.

  Od února 2012 obsahuje přijímací formulář formulaci, jíž daný poslanec čestně prohlašuje, že akreditovaný parlamentní asistent, kterého chce zaměstnat, má požadované jazykové znalosti. |
| --- | --- |

9.13

Od února 2012 obsahuje přijímací formulář formulaci, jíž daný poslanec čestně prohlašuje, že akreditovaný parlamentní asistent, kterého chce zaměstnat, má požadované jazykové znalosti.

Ověření ex ante týkající se postupů pro přijímání zaměstnanců

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.14 | Články 47 a 48 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení stanoví, že každý úkon k plnění rozpočtu musí být předmětem ověření ex ante. V devíti z deseti kontrolovaných postupů pro přijímání akreditovaných parlamentních asistentů nebyly v evidenci dokumenty, které by dokládaly provedené kontroly ex ante u dokumentace týkající se přijímání zaměstnanců. Ověřeným postupem je pro účely vnitřní kontroly veškerou formální dokumentaci řádně vyplnit a archivovat. |
| --- | --- |

9.14

Články 47 a 48 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení stanoví, že každý úkon k plnění rozpočtu musí být předmětem ověření ex ante. V devíti z deseti kontrolovaných postupů pro přijímání akreditovaných parlamentních asistentů nebyly v evidenci dokumenty, které by dokládaly provedené kontroly ex ante u dokumentace týkající se přijímání zaměstnanců. Ověřeným postupem je pro účely vnitřní kontroly veškerou formální dokumentaci řádně vyplnit a archivovat.

| 9.14 | Kontroly ex ante, které provádí oddělení, které má na starost přijímání zaměstnanců, doznaly v poslední době výrazných zlepšení (byly přepracovány seznamy kontrolních úkonů a byly zavedeny křížové kontroly). Podkladová dokumentace k těmto kontrolám ex ante bude od nynějška řádně uchovávána. |
| --- | --- |

9.14

Kontroly ex ante, které provádí oddělení, které má na starost přijímání zaměstnanců, doznaly v poslední době výrazných zlepšení (byly přepracovány seznamy kontrolních úkonů a byly zavedeny křížové kontroly). Podkladová dokumentace k těmto kontrolám ex ante bude od nynějška řádně uchovávána.

Zadávání veřejných zakázek

| 9.15 | Při auditu se prověřovalo deset zadávacích řízení. Ve dvou případech, které se týkaly údržby budov a tiskařských služeb, byly zjištěny nedostatky v uplatnění výběrových kritérií a kritérií pro udělení zakázky. |
| --- | --- |

9.15

Při auditu se prověřovalo deset zadávacích řízení. Ve dvou případech, které se týkaly údržby budov a tiskařských služeb, byly zjištěny nedostatky v uplatnění výběrových kritérií a kritérií pro udělení zakázky.

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.16 | Při zadávacím řízení na údržbu budov neobdrželi zájemci podrobné informace o způsobu hodnocení jejich nabídek. Pro jednu část zakázky v hodnotě 750 000 EUR na období čtyř let (z celkové hodnoty zakázky 23 141 740 EUR) nebyla v zadávací dokumentaci uvedena odhadovaná hodnota použitých materiálů, jež představovala 40 % celkové hodnoty této části zakázky. Zájemci byli pouze požádáni, aby předložili hrubé ziskové rozpětí týkající se materiálů, a tudíž nebyli schopni předložit konkurenceschopnější nabídku tím, že by optimálně zkombinovali složky svého finančního návrhu. |
| --- | --- |

9.16

Při zadávacím řízení na údržbu budov neobdrželi zájemci podrobné informace o způsobu hodnocení jejich nabídek. Pro jednu část zakázky v hodnotě 750 000 EUR na období čtyř let (z celkové hodnoty zakázky 23 141 740 EUR) nebyla v zadávací dokumentaci uvedena odhadovaná hodnota použitých materiálů, jež představovala 40 % celkové hodnoty této části zakázky. Zájemci byli pouze požádáni, aby předložili hrubé ziskové rozpětí týkající se materiálů, a tudíž nebyli schopni předložit konkurenceschopnější nabídku tím, že by optimálně zkombinovali složky svého finančního návrhu.

| 9.16 | V této konkrétní části zakázky zadal Parlament cenu materiálů jako invariabilní částku, aby bylo možno individualizovat a transparentně vážit skutečné náklady na práce. |
| --- | --- |

9.16

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

| 9.17 | V případě jednoho vyjednávacího řízení týkajícího se tiskařských služeb nebylo jasně a transparentně popsáno přesné místo poskytování služeb. Kromě toho všichni potenciální zájemci, kteří byli osloveni, sídlili v Lucembursku, čímž došlo k omezení přeshraniční hospodářské soutěže. Z 11 potenciálních konzultovaných zájemců předložil nabídku pouze předešlý zhotovitel, jemuž byla zakázka v hodnotě 60 000 EUR na období čtyř let také zadána. Před zahájením vyjednávání dále nebylo zkontrolováno splnění výběrových kritérií, což je v rozporu s čl. 122 odst. 3 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení. |
| --- | --- |

9.17

V případě jednoho vyjednávacího řízení týkajícího se tiskařských služeb nebylo jasně a transparentně popsáno přesné místo poskytování služeb. Kromě toho všichni potenciální zájemci, kteří byli osloveni, sídlili v Lucembursku, čímž došlo k omezení přeshraniční hospodářské soutěže. Z 11 potenciálních konzultovaných zájemců předložil nabídku pouze předešlý zhotovitel, jemuž byla zakázka v hodnotě 60 000 EUR na období čtyř let také zadána. Před zahájením vyjednávání dále nebylo zkontrolováno splnění výběrových kritérií, což je v rozporu s čl. 122 odst. 3 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení.

| 9.17 | Parlament souhlasí s připomínkami Účetního dvora a zohlední je při přípravě příštího řízení. Parlament nicméně zdůrazňuje, že u této konkrétní zakázky nízké hodnoty byly služby, které měly být poskytnuty, z valné většiny na místní úrovni. |
| --- | --- |

9.17

Evropská rada a Rada

Zadávání veřejných zakázek

ODPOVĚĎ RADY

| 9.18 | Při auditu se prověřovalo pět zadávacích řízení. Ve dvou případech týkajících se úklidových služeb (hodnota zakázky 16 214 000 EUR na období čtyř let) a nákupu služebního oblečení a bot (hodnota zakázky 344 000 EUR na období čtyř let) došlo k tomu, že pokud zájemci v nabídce nenavrhli cenu za některé položky, zadávací dokumentace umožnila Radě tuto cenu odhadnout, a to podle průměrné ceny této položky předložené v nabídkách ostatních zájemců. Rada tudíž upravuje hodnotu zakázky způsobem, jenž není stanoven ve finančním nařízení. |
| --- | --- |

9.18

Při auditu se prověřovalo pět zadávacích řízení. Ve dvou případech týkajících se úklidových služeb (hodnota zakázky 16 214 000 EUR na období čtyř let) a nákupu služebního oblečení a bot (hodnota zakázky 344 000 EUR na období čtyř let) došlo k tomu, že pokud zájemci v nabídce nenavrhli cenu za některé položky, zadávací dokumentace umožnila Radě tuto cenu odhadnout, a to podle průměrné ceny této položky předložené v nabídkách ostatních zájemců. Rada tudíž upravuje hodnotu zakázky způsobem, jenž není stanoven ve finančním nařízení.

| 9.18 | Rada zaprvé konstatuje, že nedošlo k porušení finančního nařízení, neboť čl. 148 odst. 3 prováděcího nařízení se týká kontaktů vedoucích ke změně hodnoty nabídky. V postupech přezkoumaných Účetním dvorem k žádným takovým kontaktům nedošlo. Rada si je plně vědoma toho, že uvedené ustanovení neumožňuje orgánu požadovat ceny, jež účastník nabídkového řízení opomenul.

  Aby však takový zájemce nebyl vyloučen a aby byla zachována soutěž při komplexních výběrových řízeních zahrnujících celou paletu produktů nebo služeb, je v zadávací dokumentaci výslovně uvedeno, že hodnotící výbor může v případě chybějící ceny z vlastního podnětu uplatnit teoretickou průměrnou cenu (aniž by navázal kontakt s účastníky nabídkového řízení). Aby nedošlo k narušení úmyslu účastníků nabídkového řízení, použije se této metody pouze k nápravě omezeného počtu chybějících cen. Bylo jí použito pouze v jednom z případů zjištěných Účetním dvorem, a to na jednu menší položku s chybějící cenou ze seznamu obsahujícího 81 cen (což odpovídá finančnímu dopadu ve výši 0,67 % nabídky).


  Generální sekretariát Rady se domnívá, že tento přístup je v naprostém souladu s duchem a zásadami finančního nařízení, kterými jsou: transparentnost, přiměřenost a nediskriminace. Je-li tento přístup uplatňován uměřeným a opatrným způsobem, je záruku přiměřené soutěže a řádného finančního řízení. |
| --- | --- |

9.18

Aby však takový zájemce nebyl vyloučen a aby byla zachována soutěž při komplexních výběrových řízeních zahrnujících celou paletu produktů nebo služeb, je v zadávací dokumentaci výslovně uvedeno, že hodnotící výbor může v případě chybějící ceny z vlastního podnětu uplatnit teoretickou průměrnou cenu (aniž by navázal kontakt s účastníky nabídkového řízení). Aby nedošlo k narušení úmyslu účastníků nabídkového řízení, použije se této metody pouze k nápravě omezeného počtu chybějících cen. Bylo jí použito pouze v jednom z případů zjištěných Účetním dvorem, a to na jednu menší položku s chybějící cenou ze seznamu obsahujícího 81 cen (což odpovídá finančnímu dopadu ve výši 0,67 % nabídky).

Generální sekretariát Rady se domnívá, že tento přístup je v naprostém souladu s duchem a zásadami finančního nařízení, kterými jsou: transparentnost, přiměřenost a nediskriminace. Je-li tento přístup uplatňován uměřeným a opatrným způsobem, je záruku přiměřené soutěže a řádného finančního řízení.

Komise

Výpočet a vypláceni sociálních příspěvků zaměstnancům

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.19 | V 15 z 28 kontrolovaných případů nebyly informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měl Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) k dispozici, aktuální. V šesti z těchto případů vedla tato skutečnost k nesprávným platbám, protože odečtené částky neodpovídaly aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány (10). |
| --- | --- |

9.19

V 15 z 28 kontrolovaných případů nebyly informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měl Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) k dispozici, aktuální. V šesti z těchto případů vedla tato skutečnost k nesprávným platbám, protože odečtené částky neodpovídaly aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány (10).

| 9.19 | Komise od dubna 2012 zavádí automatickou aktualizaci výše příspěvků podobné povahy z belgického státu do systému SYSPER2/Práva (informační systém pro správu individuálních nároků). Toto zautomatizování výrazně sníží riziko chyb, neboť aktualizace již nebude prováděna ručně. Ostatní členské státy budou následovat.

  Kromě toho bude v systému SYSPER2/Práva zaveden nový modul pro styk s klienty (front office). Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy. |
| --- | --- |

9.19

Kromě toho bude v systému SYSPER2/Práva zaveden nový modul pro styk s klienty (front office). Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy.

Zadávání veřejných zakázek

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.20 | Při auditu se prověřovala čtyři zadávací řízení realizovaná Úřadem pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku (OIL). Ve třech zadávacích řízeních, která se týkala poskytování bezpečnostních služeb (hodnota zakázky 46 000 000 EUR na období čtyř let), vzdělávacích služeb (hodnota zakázky 860 000 EUR na období čtyř let) a údržby (hodnota zakázky 11 000 000 EUR na období čtyř let) a která byla uzavřena na základě automatického výběru nabídky, byly zjištěny tyto nedostatky: použití kritérií pro udělení zakázky ve fázi výběru, opakované použití podobných kritérií během procesu hodnocení a nejednotnost při definování a hodnocení výběrových kritérií. |
| --- | --- |

9.20

Při auditu se prověřovala čtyři zadávací řízení realizovaná Úřadem pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku (OIL). Ve třech zadávacích řízeních, která se týkala poskytování bezpečnostních služeb (hodnota zakázky 46 000 000 EUR na období čtyř let), vzdělávacích služeb (hodnota zakázky 860 000 EUR na období čtyř let) a údržby (hodnota zakázky 11 000 000 EUR na období čtyř let) a která byla uzavřena na základě automatického výběru nabídky, byly zjištěny tyto nedostatky: použití kritérií pro udělení zakázky ve fázi výběru, opakované použití podobných kritérií během procesu hodnocení a nejednotnost při definování a hodnocení výběrových kritérií.

| 9.20 | Všechny postupy zadávání veřejných zakázek, které Účetní dvůr analyzoval, byly zahájeny koncem roku 2010 nebo začátkem roku 2011. V polovině roku 2011 OIL pozměnil svůj přístup, pokud jde o výzvy k podávání nabídek, s cílem zjednodušit všechny aspekty zadávací dokumentace, např. snížit počet kritérií pro výběr a udělování zakázek a přesněji je definovat. U všech nových postupů pro zadávání zakázek zahájená od té doby byly formální nedostatky, které Účetní dvůr upozornil, vyřešeny (u těch, které zjistil Účetní dvůr během svého auditu, byla nyní přijata opatření k jejich odstranění). |
| --- | --- |

9.20

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.21 | Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku také zorganizoval otevřené zadávací řízení na poskytování asistenčních a konzultačních služeb v technické, architektonické a finanční oblasti. Celková tržní hodnota zakázky činí 3 214 000 EUR na období čtyř let. Vybraný typ smlouvy je vícenásobnou rámcovou smlouvou, která je v podobě kaskády podepsána třemi společnostmi. To znamená, že pokud společnost zaujímající první místo nemůže poskytnout požadovanou službu, k předložení nabídky je vyzvána společnost na druhém místě atd. Společnost na druhém místě měla být vyloučena ve fázi vyhodnocování výběrových kritérií, protože nesplňovala požadavek na předchozí praxi v oblasti, jíž se zakázka týkala. |
| --- | --- |

9.21

Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku také zorganizoval otevřené zadávací řízení na poskytování asistenčních a konzultačních služeb v technické, architektonické a finanční oblasti. Celková tržní hodnota zakázky činí 3 214 000 EUR na období čtyř let. Vybraný typ smlouvy je vícenásobnou rámcovou smlouvou, která je v podobě kaskády podepsána třemi společnostmi. To znamená, že pokud společnost zaujímající první místo nemůže poskytnout požadovanou službu, k předložení nabídky je vyzvána společnost na druhém místě atd. Společnost na druhém místě měla být vyloučena ve fázi vyhodnocování výběrových kritérií, protože nesplňovala požadavek na předchozí praxi v oblasti, jíž se zakázka týkala.

| 9.21 | V průběhu zadávacího řízení si měl OIL vyžádat od dotčeného uchazeče novější potvrzení praxe ve smluvní oblasti. Pokud tato informace nemohla být předložena, a pouze tehdy, měl být uchazeč vyloučen.

  Je však třeba poznamenat, že od podpisu smlouvy dne 4. března 2011 až do konce května 2012 podepsal OIL s dotčenou společností pouze jednu objednávku, a to v hodnotě 1 116 EUR. |
| --- | --- |

9.21

Je však třeba poznamenat, že od podpisu smlouvy dne 4. března 2011 až do konce května 2012 podepsal OIL s dotčenou společností pouze jednu objednávku, a to v hodnotě 1 116 EUR.

Účetní dvůr

| 9.22 | Zpráva externího auditu (11) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2011 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2011 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními pravidly Evropské unie“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

9.22

Zpráva externího auditu (11) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2011 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2011 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními pravidly Evropské unie“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku.

Evropský hospodářský a sociální výbor

Uzavírání smluv s dočasnými a smluvními zaměstnanci

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

| 9.23 | Při prověrce postupů při prodlužování a změně smluv pro dočasné a smluvní zaměstnance bylo zjištěno, že ustanovení obsažená v interních pravidlech a pokyny užívané pro výběr a platové zařazení těchto zaměstnanců důsledně nezohledňují pracovní zkušenosti těchto zaměstnanců. Navíc v jednom z používaných pokynů nebylo uvedeno datum jeho vstupu v platnost. Tato nejednotnost zvyšuje riziko chyb při platovém zařazení dočasných zaměstnanců zaměstnaných podle ustanovení čl. 2 písm. b) pracovního řádu ostatních zaměstnanců EU. |
| --- | --- |

9.23

Při prověrce postupů při prodlužování a změně smluv pro dočasné a smluvní zaměstnance bylo zjištěno, že ustanovení obsažená v interních pravidlech a pokyny užívané pro výběr a platové zařazení těchto zaměstnanců důsledně nezohledňují pracovní zkušenosti těchto zaměstnanců. Navíc v jednom z používaných pokynů nebylo uvedeno datum jeho vstupu v platnost. Tato nejednotnost zvyšuje riziko chyb při platovém zařazení dočasných zaměstnanců zaměstnaných podle ustanovení čl. 2 písm. b) pracovního řádu ostatních zaměstnanců EU.

| 9.23 | Současné pokyny pro zařazování dočasných zaměstnanců do platových tříd (DRHF 001/08) byly přijaty dne 14. ledna 2008. Od července 2010 však zůstává zařazování do platových tříd všech dočasných zaměstnanců zaměstnávaných podle čl. 2 odst. b) pracovního řádu ostatních zaměstnanců na úrovni AD 5, a to původně z důvodu nedostatku platových tříd na vyšší úrovni, ale později jako cílená politika. Pokyny skutečně nebyly aktualizovány tak, aby odrážely tuto změnu politiky, a EHSV přizpůsobí znění svých stávajících předpisů/pokynů týkajících se zařazování do platových tříd dočasných zaměstnanců zaměstnávaných podle čl. 2 odst. b) pracovního řádu ostatních zaměstnanců tak, aby bylo zajištěno důsledné a transparentní uplatňování. Účetní dvůr bude informován o datu provedení budoucího rozhodnutí, jež se očekává do konce podzimu 2012.

  Uvedený nedatovaný dokument byl interním pracovním dokumentem, jehož záměrem bylo pouze poskytnutí praktických pokynů k postupům zaměstnávání týkajících se smluvních a dočasných zaměstnanců, a bude začleněn do výše uvedených aktualizovaných pokynů. |
| --- | --- |

9.23

Uvedený nedatovaný dokument byl interním pracovním dokumentem, jehož záměrem bylo pouze poskytnutí praktických pokynů k postupům zaměstnávání týkajících se smluvních a dočasných zaměstnanců, a bude začleněn do výše uvedených aktualizovaných pokynů.

ODPOVĚĎ HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU

| 9.24 | V jednom ze čtyř zkoumaných případů došlo k tomu, že zaměstnanec přijatý podle výše uvedených ustanovení jako dočasný zaměstnanec byl zařazen o jednu platovou třídu výše, než je počáteční platová třída odpovídající jeho zkušenostem. Tento zaměstnanec byl zařazen do příslušné počáteční platové třídy po šesti měsících, když byl zjištěn nedostatek pracovních míst na povyšování stálých zaměstnanců. Tato situace poukazuje na nedostatky při plánování rozdělení pracovních míst mezi různé kategorie zaměstnanců. |
| --- | --- |

9.24

V jednom ze čtyř zkoumaných případů došlo k tomu, že zaměstnanec přijatý podle výše uvedených ustanovení jako dočasný zaměstnanec byl zařazen o jednu platovou třídu výše, než je počáteční platová třída odpovídající jeho zkušenostem. Tento zaměstnanec byl zařazen do příslušné počáteční platové třídy po šesti měsících, když byl zjištěn nedostatek pracovních míst na povyšování stálých zaměstnanců. Tato situace poukazuje na nedostatky při plánování rozdělení pracovních míst mezi různé kategorie zaměstnanců.

| 9.24 | V případě, na nějž odkazuje Účetní dvůr, byl zaměstnanec u příležitosti prodloužení pracovní smlouvy, 6 měsíců po vstupu původní pracovní smlouvy v platnost, skutečně přeřazen zpět do základní platové třídy své funkční skupiny, a to proto, že v tu dobu nebylo k dispozici pracovní místo v jeho původní platové třídě.

  Výbor neustále usiluje o lepší plánování využívání pracovních míst. Nicméně malé instituce mají omezený manévrovací prostor, protože už několik málo nepředvídatelných personálních změn může mít značné dopady, a proto je obtížné je vyvážit. |
| --- | --- |

9.24

Výbor neustále usiluje o lepší plánování využívání pracovních míst. Nicméně malé instituce mají omezený manévrovací prostor, protože už několik málo nepředvídatelných personálních změn může mít značné dopady, a proto je obtížné je vyvážit.

Evropská služba pro vnější činnost

Výplata sociálních příspěvků a příplatků zaměstnancům

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| 9.25 | V šesti ze 17 zkoumaných případů nebyly informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měly útvary Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) k dispozici, aktuální. Ve třech případech vedla tato skutečnost k nesprávným platbám, protože odečtené částky neodpovídaly aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány. |
| --- | --- |

9.25

V šesti ze 17 zkoumaných případů nebyly informace o osobním a rodinném stavu zaměstnanců, které měly útvary Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) k dispozici, aktuální. Ve třech případech vedla tato skutečnost k nesprávným platbám, protože odečtené částky neodpovídaly aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány.

| 9.25 | ESVČ vyzve pravidelně jednou ročně své zaměstnance k aktualizaci osobní složky a zároveň připomene povinnost oznámit takové příspěvky. Toto upozornění bude vydáno v září.

  Informační systém musí umožňovat pravidelnou aktualizaci částek obdržených na základě celostátních či regionálních předpisů a pravidel pro zvyšování těchto příspěvků. Jak byla ESVČ informována, úřad PMO vyvinul IT nástroj, který nedávno otestoval na příspěvcích vyplácených belgickými orgány. Tato aplikace se začne postupně používat i pro další skupiny zaměstnanců, včetně zaměstnanců ESVČ. ESVČ požádá PMO, aby tuto aplikaci mohla urychleně využívat. |
| --- | --- |

9.25

Informační systém musí umožňovat pravidelnou aktualizaci částek obdržených na základě celostátních či regionálních předpisů a pravidel pro zvyšování těchto příspěvků. Jak byla ESVČ informována, úřad PMO vyvinul IT nástroj, který nedávno otestoval na příspěvcích vyplácených belgickými orgány. Tato aplikace se začne postupně používat i pro další skupiny zaměstnanců, včetně zaměstnanců ESVČ. ESVČ požádá PMO, aby tuto aplikaci mohla urychleně využívat.

Uzavírání smluv s dočasnými zaměstnanci

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| 9.26 | U zkoumaného vzorku osmi zaměstnanců analýza platů vyplácených třem dočasným zaměstnancům ukázala, že pracovní smlouvy byly podepsány oběma stranami tři až sedm měsíců poté, co zaměstnanci nastoupili do pracovního poměru. Tato praxe vytváří situaci právní nejistoty pro obě strany. |
| --- | --- |

9.26

U zkoumaného vzorku osmi zaměstnanců analýza platů vyplácených třem dočasným zaměstnancům ukázala, že pracovní smlouvy byly podepsány oběma stranami tři až sedm měsíců poté, co zaměstnanci nastoupili do pracovního poměru. Tato praxe vytváří situaci právní nejistoty pro obě strany.

| 9.26 | Během přechodného období, kdy bylo mnoho diplomatů z členských států přijato jako dočasní zaměstnanci, mohly být některé smlouvy podepsány až nějakou dobu poté, co zaměstnanci nastoupili do pracovního poměru. Takové případy jsou výjimkou. Všichni zaměstnanci byli přijati obvyklým a regulérním postupem. ESVČ přijme nezbytné kroky, aby v budoucnu k takovým případům nedocházelo. |
| --- | --- |

9.26

Správa smlouvy na poskytování bezpečnostních služeb

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| 9.27 | Faktura na měsíční platbu 5 340 EUR na poskytování bezpečnostních služeb delegaci ve Venezuele byla chybně označena přípisem „správnost ověřena“ ještě předtím, než byly tyto služby poskytnuty. Tato praxe je v rozporu s článkem 79 finančního nařízení. Související smlouva na poskytování služeb ostrahy je v platnosti beze změny 24 let. Audit rovněž zaznamenal, že delegace obdržela pouze neformální výjimku z odvodu DPH, přestože právní předpisy upravující vracení DPH jsou ve Venezuele v platnosti od roku 2000. Delegace nespočítala částku DPH, která nebyla v tomto období vrácena. |
| --- | --- |

9.27

Faktura na měsíční platbu 5 340 EUR na poskytování bezpečnostních služeb delegaci ve Venezuele byla chybně označena přípisem „správnost ověřena“ ještě předtím, než byly tyto služby poskytnuty. Tato praxe je v rozporu s článkem 79 finančního nařízení. Související smlouva na poskytování služeb ostrahy je v platnosti beze změny 24 let. Audit rovněž zaznamenal, že delegace obdržela pouze neformální výjimku z odvodu DPH, přestože právní předpisy upravující vracení DPH jsou ve Venezuele v platnosti od roku 2000. Delegace nespočítala částku DPH, která nebyla v tomto období vrácena.

| 9.27 | Delegace byla požádána o vypsání nového výběrového řízení na poskytování služeb ostrahy a o vrácení DPH neoprávněně zaplacené od roku 2000.

  Obecně platí, že delegacím se opakovaně a na všech úrovních zdůrazňuje význam vypisování pravidelných výběrových řízení na služby. |
| --- | --- |

9.27

Obecně platí, že delegacím se opakovaně a na všech úrovních zdůrazňuje význam vypisování pravidelných výběrových řízení na služby.

Zadávání veřejných zakázek

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| 9.28 | Ve třech z pěti prověřovaných omezených zadávacích řízení týkajících se poskytování bezpečnostních služeb byly zjištěny nedostatky, pokud jde o definici a uplatňování kritérií pro udělení zakázky a hodnocení nabídek, vypracování zadávací dokumentace, definici a uplatňování výběrových kritérií a plnění úkolů komisí pro otevírání nabídek a hodnotících výborů. V jednom z těchto případů hodnotící výbor bez dalšího zvážení odmítl výjimečně nízkou cenovou nabídku, ačkoliv uchazeč potvrdil, že tato nabídka byla výsledkem administrativní chyby. V dalších dvou řízeních týkajících se poskytování služeb v oblasti správy budov (hodnota zakázky 285 000 EUR na období čtyř let) a pronájmu kanceláří (hodnota zakázky 9 000 000 EUR na období deseti let), nebyla Účetnímu dvoru poskytnuta klíčová dokumentace několika kroků těchto řízení. |
| --- | --- |

9.28

Ve třech z pěti prověřovaných omezených zadávacích řízení týkajících se poskytování bezpečnostních služeb byly zjištěny nedostatky, pokud jde o definici a uplatňování kritérií pro udělení zakázky a hodnocení nabídek, vypracování zadávací dokumentace, definici a uplatňování výběrových kritérií a plnění úkolů komisí pro otevírání nabídek a hodnotících výborů. V jednom z těchto případů hodnotící výbor bez dalšího zvážení odmítl výjimečně nízkou cenovou nabídku, ačkoliv uchazeč potvrdil, že tato nabídka byla výsledkem administrativní chyby. V dalších dvou řízeních týkajících se poskytování služeb v oblasti správy budov (hodnota zakázky 285 000 EUR na období čtyř let) a pronájmu kanceláří (hodnota zakázky 9 000 000 EUR na období deseti let), nebyla Účetnímu dvoru poskytnuta klíčová dokumentace několika kroků těchto řízení.

| 9.28 | Do dubna 2011 připravovalo zadávací dokumentaci bývalé oddělení RELEX K8 (nyní MDR-B1). Po vytvoření ESVČ a zřízení oddělení pro zakázky (MDR-A2) se kvalita zadávací dokumentace zlepšila.

  Nabídkové řízení ke zde uváděným službám správy budov bylo vypsáno bez spolupráce s oddělením MDR-A2. K zakázce v hodnotě 9 milionů EUR za pronájem kanceláří ESVČ sděluje, že hlavní dokumenty (zpráva delegace o pronájmu budov a kladné stanovisko ústředí) byly Účetnímu dvoru již zaslány (v červnu 2012). |
| --- | --- |

9.28

Nabídkové řízení ke zde uváděným službám správy budov bylo vypsáno bez spolupráce s oddělením MDR-A2. K zakázce v hodnotě 9 milionů EUR za pronájem kanceláří ESVČ sděluje, že hlavní dokumenty (zpráva delegace o pronájmu budov a kladné stanovisko ústředí) byly Účetnímu dvoru již zaslány (v červnu 2012).

Ostatní orgány a instituce

| 9.29 | V souvislosti s kontrolovanými oblastmi činnosti Soudního dvora, Výboru regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů audit nezjisti žádné závažné nedostatky. |
| --- | --- |

9.29

V souvislosti s kontrolovanými oblastmi činnosti Soudního dvora, Výboru regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů audit nezjisti žádné závažné nedostatky.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.30 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 v oblasti správních a jiných výdajů orgánů a institucí nebyly ve svém celku ve významném rozsahu zatíženy chybami (viz bod 9.9). |
| --- | --- |

9.30

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2011 v oblasti správních a jiných výdajů orgánů a institucí nebyly ve svém celku ve významném rozsahu zatíženy chybami (viz bod 9.9).

| 9.31 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly pro správní a jiné výdaje byly účelné. |
| --- | --- |

9.31

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly pro správní a jiné výdaje byly účelné.

| 9.30-9.31 | Komise konstatuje, že již po mnoho let za sebou neobsahují transakce související se správními výdaji jako celek závažné chyby a související systémy dohledu a kontroly jsou účelné. |
| --- | --- |

9.30-9.31

| 9.32 | Účetní dvůr poukazuje na chyby a nedostatky, které neměly vliv na závěry Účetního dvora. Účetní dvůr prověřil vzorek zadávacích řízení (viz body 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 a 9.28) a zaznamenal několik nedostatků v uplatňování výběrových kritérií a kritérií pro zadání zakázky, z nichž některé měly dopad na výsledky řízení. Další nedostatky se týkaly organizace přeshraniční hospodářské soutěže, řízení automatických výběrů nabídky a dodržování ustanovení v souvislosti s vypracováním a předkládáním zadávací dokumentace. Účetní dvůr rovněž zjistil nedostatky při prověrce vzorku výpočtů a plateb sociálních příspěvků (viz body 9.12, 9.19 a 9.25) a vzorku zaměstnaneckých smluv pro dočasné zaměstnance (viz body 9.13, 9.23, 9.24 a 9.26). |
| --- | --- |

9.32

Účetní dvůr poukazuje na chyby a nedostatky, které neměly vliv na závěry Účetního dvora. Účetní dvůr prověřil vzorek zadávacích řízení (viz body 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 a 9.28) a zaznamenal několik nedostatků v uplatňování výběrových kritérií a kritérií pro zadání zakázky, z nichž některé měly dopad na výsledky řízení. Další nedostatky se týkaly organizace přeshraniční hospodářské soutěže, řízení automatických výběrů nabídky a dodržování ustanovení v souvislosti s vypracováním a předkládáním zadávací dokumentace. Účetní dvůr rovněž zjistil nedostatky při prověrce vzorku výpočtů a plateb sociálních příspěvků (viz body 9.12, 9.19 a 9.25) a vzorku zaměstnaneckých smluv pro dočasné zaměstnance (viz body 9.13, 9.23, 9.24 a 9.26).

Doporučení

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.33 | Příloha 9.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2009. Je třeba upozornit na následující skutečnosti: |
| --- | --- |

9.33

Příloha 9.3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2009. Je třeba upozornit na následující skutečnosti:

9.33

| a) | Sociální příspěvky: Účetní dvůr doporučil Evropskému parlamentu, Evropské komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů (viz body 9.14, 9.19 a 9.26 výroční zprávy za rozpočtový rok 2009) vyžadovat od svých zaměstnanců, aby v přiměřených intervalech předkládali dokumenty potvrzující jejich osobní stav, a zavést systém na včasné monitorování těchto dokladů. |
| --- | --- |

a)

Sociální příspěvky: Účetní dvůr doporučil Evropskému parlamentu, Evropské komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů (viz body 9.14, 9.19 a 9.26 výroční zprávy za rozpočtový rok 2009) vyžadovat od svých zaměstnanců, aby v přiměřených intervalech předkládali dokumenty potvrzující jejich osobní stav, a zavést systém na včasné monitorování těchto dokladů.

| a) | Komise zavede nový modul v systému SYSPER2/Práva pro styk s klienty (front office). Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy. |
| --- | --- |

a)

| b) | Při auditu bylo zjištěno, že problémy popsané ve výroční zprávě Účetního dvora za rozpočtový rok 2009 přetrvávají i v roce 2011, i když v omezené míře, u Evropského parlamentu a ESVČ (dříve Generální ředitelství Evropské komise pro vnější vztahy). Proto nadále hrozí riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby v případě, že se změní zaměstnancova situace. Co se týče evropského inspektora ochrany údajů, opatření provedená v důsledku auditu Účetního dvora byla účelná. |
| --- | --- |

b)

Při auditu bylo zjištěno, že problémy popsané ve výroční zprávě Účetního dvora za rozpočtový rok 2009 přetrvávají i v roce 2011, i když v omezené míře, u Evropského parlamentu a ESVČ (dříve Generální ředitelství Evropské komise pro vnější vztahy). Proto nadále hrozí riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby v případě, že se změní zaměstnancova situace. Co se týče evropského inspektora ochrany údajů, opatření provedená v důsledku auditu Účetního dvora byla účelná.

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| 9.33 | ESVČ vyzve pravidelně jednou ročně své zaměstnance k aktualizaci osobní složky a zároveň připomene povinnost oznámit takové příspěvky. Toto upozornění bude vydáno v září.

  Informační systém musí umožňovat pravidelnou aktualizaci částek obdržených na základě celostátních či regionálních předpisů a pravidel pro zvyšování těchto příspěvků. Jak byla ESVČ informována, úřad PMO vyvinul IT nástroj, který nedávno otestoval na příspěvcích vyplácených belgickými orgány. Tato IT aplikace se začne postupně používat i pro další skupiny zaměstnanců, včetně zaměstnanců ESVČ. ESVČ požádá PMO, aby tuto aplikaci mohla urychleně využívat. |
| --- | --- |

9.33

Informační systém musí umožňovat pravidelnou aktualizaci částek obdržených na základě celostátních či regionálních předpisů a pravidel pro zvyšování těchto příspěvků. Jak byla ESVČ informována, úřad PMO vyvinul IT nástroj, který nedávno otestoval na příspěvcích vyplácených belgickými orgány. Tato IT aplikace se začne postupně používat i pro další skupiny zaměstnanců, včetně zaměstnanců ESVČ. ESVČ požádá PMO, aby tuto aplikaci mohla urychleně využívat.

ODPOVĚĎ KOMISE

| 9.34 | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje, aby: |
| --- | --- |

9.34

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje, aby:

9.34

| — | Doporučení 1: příslušné orgány a instituce (viz body 9.12, 9.19 a 9.25) podnikly patřičné kroky a zajistily, aby jejich zaměstnanci v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav a aby zavedly systém na včasné monitorování těchto dokladů. Informační systémy, které se pro správu těchto plateb používají, by měly být zdokonaleny, aby aktualizace příspěvků vyplácených vnitrostátními orgány probíhala automaticky; |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: příslušné orgány a instituce (viz body 9.12, 9.19 a 9.25) podnikly patřičné kroky a zajistily, aby jejich zaměstnanci v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav a aby zavedly systém na včasné monitorování těchto dokladů. Informační systémy, které se pro správu těchto plateb používají, by měly být zdokonaleny, aby aktualizace příspěvků vyplácených vnitrostátními orgány probíhala automaticky;

Komise od dubna 2012 zavádí automatickou aktualizaci výše příspěvků podobné povahy z belgického státu do systému SYSPER2/Práva (informační systém pro správu individuálních nároků). Toto zautomatizování výrazně sníží riziko chyb, neboť aktualizace již nebude prováděna ručně. Ostatní členské státy budou následovat.

Kromě toho bude v systému SYSPER2/Práva zaveden nový modul pro styk s klienty (front office). Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy.

ODPOVĚĎ Z ESVČ

ESVČ vyzve pravidelně jednou ročně své zaměstnance k aktualizaci osobní složky a zároveň připomene povinnost oznámit takové příspěvky. Toto upozornění bude vydáno v září. Informační systém musí umožňovat pravidelnou aktualizaci částek obdržených na základě celostátních či regionálních předpisů a pravidel pro zvyšování těchto příspěvků. Jak byla ESVČ informována, úřad PMO vyvinul IT nástroj, který nedávno otestoval na příspěvcích vyplácených belgickými orgány. Tato IT aplikace se začne postupně používat i pro další skupiny zaměstnanců, včetně zaměstnanců ESVČ. ESVČ požádá PMO, aby tuto aplikaci mohla urychleně využívat.

ODPOVĚĎ Z ESVČ

| — | Doporučení 2: příslušné orgány a instituce (viz body 9.13, 9.23, 9.24 a 9.26) podnikly patřičné kroky a zajistily, aby byla při uzavírání, prodlužování a změnách pracovních smluv pro dočasné zaměstnance použita ustanovení příslušných nařízení; |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: příslušné orgány a instituce (viz body 9.13, 9.23, 9.24 a 9.26) podnikly patřičné kroky a zajistily, aby byla při uzavírání, prodlužování a změnách pracovních smluv pro dočasné zaměstnance použita ustanovení příslušných nařízení;

Během přechodného období, kdy bylo mnoho diplomatů z členských států přijato jako dočasní zaměstnanci, mohly být některé smlouvy podepsány až nějakou dobu poté, co zaměstnanci nastoupili do pracovního poměru. Takové případy jsou výjimkou.

Všichni zaměstnanci byli přijati obvyklým a regulérním postupem. ESVČ přijme nezbytné kroky, aby se v budoucnu takovým případům zamezilo.

ODPOVĚĎ KOMISE

| — | Doporučení 3: příslušné orgány a instituce (viz body 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 a 9.28) by měly zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: příslušné orgány a instituce (viz body 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 a 9.28) by měly zajistit, aby schvalující osoby prostřednictvím vhodných kontrol a lepších pokynů zdokonalily koncepci, koordinaci a provádění zadávacích řízení.

OIL již pozměnil svůj přístup, pokud jde o výzvy k podávání nabídek, s cílem zjednodušit všechny aspekty zadávací dokumentace.

ODPOVĚĎ Z ESVČ

Doporučení 3 bylo realizováno vytvořením oddělení MDR-A2 a zlepšením kvality postupů zadávání veřejných zakázek, jemuž bylo věnováno velké úsilí. Mimoto oddělení MDR-A2 vypracovalo průvodce zadávacím řízením a vzor smluv na bezpečnostní služby v delegacích. Další vzory se připravují.

---

(1)  Specifická výroční zpráva Účetního dvora týkající se evropských škol se předkládá radě guvernérů a v kopii Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

(2)  Kontroly ex ante a ex post, útvar interního auditu, hlášení výjimek a standardy vnitřní kontroly.

(3)  Přezkum se soustředil na následující generální ředitelství a úřady Komise: Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO), Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu (OIB), Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku (OIL) a Generální ředitelství pro informatiku (DIGIT).

(4)  Kromě Účetního dvora (viz bod 9.8).

(5)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(6)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou důvěry domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 0,0 % (dolní hranice míry chyb) a 0,3 % (horní hranice míry chyb).

(7)  Prováděcí opatření k hlavě VII pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (rozhodnutí předsednictva ze dne 9. března 2009).

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 160/2009 ze dne 23. února 2009, kterým se mění pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst. L 55, 27.2.2009, s. 1).

(9)  Čl. 128 odst. 1 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanoví, že asistent musí mít důkladnou znalost jednoho z jazyků Společenství a uspokojivou znalost dalšího jazyka Společenství v rozsahu nezbytném pro výkon služebních povinností.

(10)  Čl. 67 odst. 2 služebního řádu vyžaduje, aby podobné příspěvky získané z jiných zdrojů byly odečteny od příspěvků vyplácených orgány a institucemi EU.

(11)  Viz zpráva externího auditu o ověření účetní uzávěrky zmíněná v bodě 9.8.

PŘÍLOHA 9.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI SPRÁVNÍCH A JINÝCH VÝDAJŮ

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výdaje týkající se zaměstnanců | Výdaje týkající se budov | Ostatní výdaje | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 43 | 4 | 9 | 56 | 58 | 57 | 57 |
| Zálohy | 0 | 0 | 3 | 3 | 4 | 2 | 0 |
| Konečné platby | 43 | 4 | 6 | 53 | 54 | 55 | 57 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 91 % | (39) | 100 % | (4) | 100 % | (9) | 93 % | (52) | 93 % | 93 % | 91 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 9 % | (4) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 7 % | (4) | 7 % | 7 % | 9 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 0,1 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 0,3 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Výdaje týkající se zaměstnanců

Výdaje týkající se budov

Ostatní výdaje

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

43

4

9

56

58

57

57

Zálohy

0

0

3

3

4

2

0

Konečné platby

43

4

6

53

54

55

57

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

91 %

(39)

100 %

(4)

100 %

(9)

93 %

(52)

93 %

93 %

91 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

9 %

(4)

0 %

(0)

0 %

(0)

7 %

(4)

7 %

7 %

9 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

0,1 %

Horní hranice míry chyb

0,3 %

Dolní hranice míry chyb

0,0 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

PŘÍLOHA 9.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V OBLASTI SPRÁVNÍCH A JINÝCH VÝDAJŮ

Posouzení vybraných systémů

| Systém | Celkové posouzení |
| --- | --- |
| Všechny systémy | Účelné |

Systém

Celkové posouzení

Všechny systémy

Účelné

PŘÍLOHA 9.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE SPRÁVNÍCH A JINÝCH VÝDAJŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď orgánu |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Parlament


  Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům

  Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský parlament by měl navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. | Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, Parlament provedl opatření ke zmírnění rizika – kampaň na kontrolu způsobilosti u několika příspěvků, zavedení automatizovaného kontrolního nástroje („elektronický list“), který umožňuje každoroční ověřování osobních a administrativních údajů zaměstnanců a provádění kontroly stanovování individuálních nároků při najímání zaměstnanců nebo mění-li se zaměstnancova kategorie. Z auditu Účetního dvora však vyplynulo, že riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby, nadále přetrvává. | V rámci neustálého zlepšování kontrolního prostředí v této záležitosti a s cílem výrazně zvýšit míru reakce zaměstnanců na každoroční požadavek, aby provedli potvrzení platnosti / aktualizaci svých osobních údajů, bylo nově zavedeno oslovování jednotlivých pracovníků prostřednictvím služební hierarchie. Pro tento účel obdržela ředitelství pro lidské zdroje seznam zaměstnanců svého generálního ředitelství, kteří v roce 2012 na tuto výzvu nereagovali. Toto opatření je předběžnou etapou před zavedením přísnějších opatření v případě, že zaměstnanci na daný požadavek nezareagují. |
| Komise – GŘ RELEX


  Výplata sociálních příspěvků a příplatků zaměstnancům

  Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech útvarům Komise předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. GŘ RELEX by mělo navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. | Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, zřízení evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) by bylo příležitostí připomenout zaměstnancům jejich povinnost aktualizovat své údaje v souvislosti s právy a zavést odpovídající kontroly. Z auditu Účetního dvora však vyplynulo, že riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby, nadále přetrvává. | Komise



  Komise od dubna 2012 zavádí automatickou aktualizaci výše příspěvků podobné povahy z belgického státu do systému SYSPER2/Práva (informační systém pro správu individuálních nároků). Toto zautomatizování výrazně sníží riziko chyb, neboť aktualizace již nebude prováděna ručně. Ostatní členské státy budou následovat.


  Kromě toho bude v ústředí systému SYSPER2/Práva zaveden nový modul. Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy.



  ESVČ



  Úřad PMO, který zajišťuje personální otázky ESVČ v ústředí, bude provádět automatickou aktualizaci příspěvků z jiných zdrojů. Údaje pracovníků ESVČ v ústředí budou aktualizovány od podzimu 2012. Pro zaměstnance v delegacích bude ESVČ používat aplikaci pro oznamování příspěvků z jiných zdrojů („PPA“) v systému Sysper2. Zaměstnance vyzve, aby jejím prostřednictvím splnili povinností vyplývající z článku 67 služebního řádu. |
| 2009 | Evropský inspektor ochrany údajů


  Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům

  Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský inspektor ochrany údajů by měl v této souvislosti zlepšit svůj systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. | Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, evropský inspektor ochrany údajů zavedl nástroje na lepší řízení příspěvků (formálně určené kontaktní osoby v rámci Úřadu evropského inspektora ochrany údajů a formální kontakty s Úřadem pro správu a vyplácení individuálních nároků a roční informační list). Audit Účetního dvora ukázal, že tato opatření jsou účelná. | Evropský inspektor ochrany údajů bere výsledky analýzy Účetního dvora na vědomí a chce i nadále zlepšovat svůj systém včasného monitorování a kontroly. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď orgánu

2009

Parlament

Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům

Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský parlament by měl navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, Parlament provedl opatření ke zmírnění rizika – kampaň na kontrolu způsobilosti u několika příspěvků, zavedení automatizovaného kontrolního nástroje („elektronický list“), který umožňuje každoroční ověřování osobních a administrativních údajů zaměstnanců a provádění kontroly stanovování individuálních nároků při najímání zaměstnanců nebo mění-li se zaměstnancova kategorie. Z auditu Účetního dvora však vyplynulo, že riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby, nadále přetrvává.

V rámci neustálého zlepšování kontrolního prostředí v této záležitosti a s cílem výrazně zvýšit míru reakce zaměstnanců na každoroční požadavek, aby provedli potvrzení platnosti / aktualizaci svých osobních údajů, bylo nově zavedeno oslovování jednotlivých pracovníků prostřednictvím služební hierarchie. Pro tento účel obdržela ředitelství pro lidské zdroje seznam zaměstnanců svého generálního ředitelství, kteří v roce 2012 na tuto výzvu nereagovali. Toto opatření je předběžnou etapou před zavedením přísnějších opatření v případě, že zaměstnanci na daný požadavek nezareagují.

Komise – GŘ RELEX

Výplata sociálních příspěvků a příplatků zaměstnancům

Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech útvarům Komise předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. GŘ RELEX by mělo navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, zřízení evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) by bylo příležitostí připomenout zaměstnancům jejich povinnost aktualizovat své údaje v souvislosti s právy a zavést odpovídající kontroly. Z auditu Účetního dvora však vyplynulo, že riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby, nadále přetrvává.

Komise

Komise od dubna 2012 zavádí automatickou aktualizaci výše příspěvků podobné povahy z belgického státu do systému SYSPER2/Práva (informační systém pro správu individuálních nároků). Toto zautomatizování výrazně sníží riziko chyb, neboť aktualizace již nebude prováděna ručně. Ostatní členské státy budou následovat.

Kromě toho bude v ústředí systému SYSPER2/Práva zaveden nový modul. Zaměstnanci budou muset hlásit profesní činnost svých manželů/manželek. Ostatní moduly systému SYSPER2/Práva, které jsou zaváděny, také zahrnují oddíly pro příspěvky podobné povahy.

ESVČ

Úřad PMO, který zajišťuje personální otázky ESVČ v ústředí, bude provádět automatickou aktualizaci příspěvků z jiných zdrojů. Údaje pracovníků ESVČ v ústředí budou aktualizovány od podzimu 2012. Pro zaměstnance v delegacích bude ESVČ používat aplikaci pro oznamování příspěvků z jiných zdrojů („PPA“) v systému Sysper2. Zaměstnance vyzve, aby jejím prostřednictvím splnili povinností vyplývající z článku 67 služebního řádu.

2009

Evropský inspektor ochrany údajů

Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům

Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský inspektor ochrany údajů by měl v této souvislosti zlepšit svůj systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

Jak uvádí příloha 7.4 výroční zprávy za rozpočtový rok 2010, evropský inspektor ochrany údajů zavedl nástroje na lepší řízení příspěvků (formálně určené kontaktní osoby v rámci Úřadu evropského inspektora ochrany údajů a formální kontakty s Úřadem pro správu a vyplácení individuálních nároků a roční informační list). Audit Účetního dvora ukázal, že tato opatření jsou účelná.

Evropský inspektor ochrany údajů bere výsledky analýzy Účetního dvora na vědomí a chce i nadále zlepšovat svůj systém včasného monitorování a kontroly.

---

KAPITOLA 10

Rozpočet EU a dosahování výsledků

OBSAH

Úvod

Hodnotící zpráva o financích Unie založená na dosažených výsledcích

Zprávy vedoucích pracovníků Komise o dosažení výsledků v daném roce

Úvod

Od minulého roku došlo k určitým vítaným změnám

Relevantnost je v některých případech stále problematická

Nedostatečná vysvětlení mají vliv na srovnatelnost

Konzistentnost cílů, ukazatelů a cílových hodnot

Vysvětlování dosažených výsledků

Zajistit spolehlivost údajů získávaných z externích zdrojů je obtížné

Výsledky auditů výkonnosti provedených Účetním dvorem

Úvod

Analýza potřeb: chybí spolehlivé důkazy

Koncepce: nedostatečná jasnost v tom, čeho se má dosáhnout

Evropská přidaná hodnota: zdůvodnění intervence EU

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 10.1 | Tato kapitola se zabývá výkonností. Úvodní krátký oddíl je věnován první hodnotící zprávě vypracované Komisí (1). Zbytek kapitoly pak obsahuje připomínky Účetního dvora k sebehodnocení Komise týkajícímu se výkonnosti, které je obsaženo v části 1 výročních zpráv o činnosti generálních ředitelů Komise (2), a zaměřuje se zároveň na některá hlavní témata ze zvláštních zpráv Účetního tvora týkajících se výkonnosti přijatých v roce 2011 (3). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

10.1

Tato kapitola se zabývá výkonností. Úvodní krátký oddíl je věnován první hodnotící zprávě vypracované Komisí (1). Zbytek kapitoly pak obsahuje připomínky Účetního dvora k sebehodnocení Komise týkajícímu se výkonnosti, které je obsaženo v části 1 výročních zpráv o činnosti generálních ředitelů Komise (2), a zaměřuje se zároveň na některá hlavní témata ze zvláštních zpráv Účetního tvora týkajících se výkonnosti přijatých v roce 2011 (3).

| 10.2 | Výkonnost se posuzuje na základě zásad řádného finančního řízení (hospodárnost, efektivnost a účelnost) (4). Měření výkonnosti v průběhu celého procesu veřejné intervence je klíčové: zahrnuje vstupy (finanční a lidské zdroje, materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění daného programu), výstupy (dosažené výsledky programu), výsledky (okamžité účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce) a dopady (dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU). |
| --- | --- |

10.2

Výkonnost se posuzuje na základě zásad řádného finančního řízení (hospodárnost, efektivnost a účelnost) (4). Měření výkonnosti v průběhu celého procesu veřejné intervence je klíčové: zahrnuje vstupy (finanční a lidské zdroje, materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění daného programu), výstupy (dosažené výsledky programu), výsledky (okamžité účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce) a dopady (dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU).

HODNOTÍCÍ ZPRÁVA O FINANCÍCH UNIE ZALOŽENÁ NA DOSAŽENÝCH VÝSLEDCÍCH

| 10.3 | V únoru 2012 Komise zveřejnila hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích (hodnotící zpráva) (5) určenou pro Evropský parlament a Radu. Předložení této zprávy vyžaduje Smlouva. Zpráva tvoří součást důkazních informací, z nichž Evropský parlament vychází při každoročním udělování absolutoria Komisi za plnění rozpočtu (6). |
| --- | --- |

10.3

V únoru 2012 Komise zveřejnila hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích (hodnotící zpráva) (5) určenou pro Evropský parlament a Radu. Předložení této zprávy vyžaduje Smlouva. Zpráva tvoří součást důkazních informací, z nichž Evropský parlament vychází při každoročním udělování absolutoria Komisi za plnění rozpočtu (6).

| 10.4 | Na výzvu Evropského parlamentu vydal Účetní dvůr v červnu 2012 k této hodnotící zprávě stanovisko č. 4/2012 (7). Uvádí v něm, že hodnotící zpráva je nedostatečné konkrétní, věcně nepříliš obsáhlá, a její přínos je tedy malý, a že Evropský parlament, Rada a Komise by měly využít příležitost, kterou tato zpráva nabízí, k diskusi a dohodě ohledně toho, jak zajistit její užitečnost pro orgán udělující absolutorium. |
| --- | --- |

10.4

Na výzvu Evropského parlamentu vydal Účetní dvůr v červnu 2012 k této hodnotící zprávě stanovisko č. 4/2012 (7). Uvádí v něm, že hodnotící zpráva je nedostatečné konkrétní, věcně nepříliš obsáhlá, a její přínos je tedy malý, a že Evropský parlament, Rada a Komise by měly využít příležitost, kterou tato zpráva nabízí, k diskusi a dohodě ohledně toho, jak zajistit její užitečnost pro orgán udělující absolutorium.

| 10.4 | Hodnotící zpráva za rok 2010 byla předmětem diskuse s orgánem udělujícím absolutorium na začátku roku 2012. Na základě této diskuse musí Komise přehodnotit přístup použitý pro první hodnotící zprávu a v budoucnosti podávat komplexnější zprávy o výsledcích činností financovaných z rozpočtu, jež se budou opírat o stávající informační materiály. Komise však bude dále rozvíjet hodnotící zprávu jako na klíčový příspěvek k postupu udělování absolutoria s ohledem na reakce orgánu udělujícího absolutorium. |
| --- | --- |

10.4

ZPRÁVY VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE O DOSAŽENÍ VÝSLEDKŮ V DANÉM ROCE

Úvod

| 10.5 | Generální ředitelé Komise stanovují cíle pro výkonnost v ročních plánech řízení příslušného generálního ředitelství a o jejich splnění informují ve výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr posuzoval zprávy tří generálních ředitelství: Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), Generálního ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO) a Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (8). Tato tři generální ředitelství jsou odpovědná za zhruba tři čtvrtiny všech plateb provedených z rozpočtu EU v roce 2011 (9). |
| --- | --- |

10.5

Generální ředitelé Komise stanovují cíle pro výkonnost v ročních plánech řízení příslušného generálního ředitelství a o jejich splnění informují ve výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr posuzoval zprávy tří generálních ředitelství: Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), Generálního ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO) a Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (8). Tato tři generální ředitelství jsou odpovědná za zhruba tři čtvrtiny všech plateb provedených z rozpočtu EU v roce 2011 (9).

| 10.6 | Účetní dvůr hodnotil změny ve vnitřních postupech Komise pro podávání zpráv oproti loňskému roku a u tří výše uvedených generálních ředitelství analyzoval, zda předložené cíle a ukazatele výkonnosti byly:






  a) | relevantní – tj. zda byly v souladu s cíli politiky a způsobem rozpočtového řízení a zda měly vazbu na vyčíslené cílové hodnoty; |
| --- | --- | --- |

10.6

Účetní dvůr hodnotil změny ve vnitřních postupech Komise pro podávání zpráv oproti loňskému roku a u tří výše uvedených generálních ředitelství analyzoval, zda předložené cíle a ukazatele výkonnosti byly:

a)

relevantní – tj. zda byly v souladu s cíli politiky a způsobem rozpočtového řízení a zda měly vazbu na vyčíslené cílové hodnoty;

| b) | srovnatelné – tj. zda ukazatele zvolené ve fázi plánování byly následně použity při podávání zpráv (s vysvětlením všech případných změn); |
| --- | --- |

b)

srovnatelné – tj. zda ukazatele zvolené ve fázi plánování byly následně použity při podávání zpráv (s vysvětlením všech případných změn);

| c) | spolehlivé – tj. zda čtenář zprávy může získat přiměřenou jistotu, že vykazované informace jsou přesné (10). |
| --- | --- |

c)

spolehlivé – tj. zda čtenář zprávy může získat přiměřenou jistotu, že vykazované informace jsou přesné (10).

Od minulého roku došlo k určitým vítaným změnám

| 10.7 | V listopadu 2011 Komise vydala revidované pokyny pro přípravu výročních zpráv o činnosti za rok 2011 určené jejím generálním ředitelům. Tato revize mimo jiné zohlednila připomínky Účetního dvora z výroční zprávy za rok 2010 (11). Byly tak například vyjasněny pokyny k podávání informací o dosažených výsledcích v dané politice, které má obsahovat první část výroční zprávy o činnosti. Generální ředitelé se mají nyní více zaměřit na pokrok při dosahování cílů z hlediska výsledků a dopadu a zároveň popsat dosažené výstupy. |
| --- | --- |

10.7

V listopadu 2011 Komise vydala revidované pokyny pro přípravu výročních zpráv o činnosti za rok 2011 určené jejím generálním ředitelům. Tato revize mimo jiné zohlednila připomínky Účetního dvora z výroční zprávy za rok 2010 (11). Byly tak například vyjasněny pokyny k podávání informací o dosažených výsledcích v dané politice, které má obsahovat první část výroční zprávy o činnosti. Generální ředitelé se mají nyní více zaměřit na pokrok při dosahování cílů z hlediska výsledků a dopadu a zároveň popsat dosažené výstupy.

Relevantnost je v některých případech stále problematická

| 10.8 | Na strategické úrovni se po generálních ředitelstvích požaduje, aby definovala omezený počet „obecných cílů“ a zároveň soubor „ukazatelů dopadu“, které umožní sledovat pokrok při plnění obecných cílů. Obecné cíle a ukazatele dopadu představují ve svém celku nástroje pro vedoucí pracovníky Komise – a tudíž rovněž pro čtenáře výročních zpráv o činnosti (kterým je např. orgán udělující absolutorium) – pro posouzení toho, do jaké míry příslušné generální ředitelství plní své rámcové cíle. Účetní dvůr však zjistil řadu potíží s cíli a ukazateli, které omezují užitečnost těchto cílů a ukazatelů, jak je uvedeno v následujících bodech. |
| --- | --- |

10.8

Na strategické úrovni se po generálních ředitelstvích požaduje, aby definovala omezený počet „obecných cílů“ a zároveň soubor „ukazatelů dopadu“, které umožní sledovat pokrok při plnění obecných cílů. Obecné cíle a ukazatele dopadu představují ve svém celku nástroje pro vedoucí pracovníky Komise – a tudíž rovněž pro čtenáře výročních zpráv o činnosti (kterým je např. orgán udělující absolutorium) – pro posouzení toho, do jaké míry příslušné generální ředitelství plní své rámcové cíle. Účetní dvůr však zjistil řadu potíží s cíli a ukazateli, které omezují užitečnost těchto cílů a ukazatelů, jak je uvedeno v následujících bodech.

| 10.9 | V některých případech existovaly nedostatky ve vnitřním souladu mezi cíli a ukazateli (viz příklad 10.1). |
| --- | --- |

10.9

V některých případech existovaly nedostatky ve vnitřním souladu mezi cíli a ukazateli (viz příklad 10.1).

10.9

GŘ AGRI: ukazatel dopadu nepokrývá cíl v jeho úplnosti

Jeden z obecných cílů má ve výroční zprávě o činnosti tři dílčí cíle:

| — | podporovat životaschopné a konkurenceschopné zemědělské odvětví, |
| --- | --- |

—

podporovat životaschopné a konkurenceschopné zemědělské odvětví,

| — | které dodržuje přísné ekologické a výrobní standardy, |
| --- | --- |

—

které dodržuje přísné ekologické a výrobní standardy,

| — | a zároveň zajišťovat přiměřenou životní úroveň zemědělců. |
| --- | --- |

—

a zároveň zajišťovat přiměřenou životní úroveň zemědělců.

Jediným ukazatelem dopadu pro tento cíl je „rozvoj příjmů zemědělců“. Ten se však vztahuje pouze k třetímu z výše uvedených dílčích cílů, což znamená, že pro zbývající dva dílčí cíle nejsou ukazatele žádné.

GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid: ukazatel dopadu je formulován jako cíl

Ukazatel dopadu „koordinovaný přístup EU“, který odpovídá obecnému cíli 4 „Podporovat mezinárodní rámec rozvoje, který bude založen na posílené multilaterální spolupráci a globální správě a řízení“ a jehož cílovou hodnotou je, aby „nové smlouvy o rozpočtové podpoře EU byly uzavírány v souladu se zásadami KOM 638“, je formulován spíše jako cíl než jako ukazatel.

Základní požadavky na standard vnitřní kontroly č. 5 stanoví, že plány řízení by měly obsahovat alespoň jeden ukazatel pro každý cíl, jak v oblasti politiky, tak na úrovni aktivit, aby bylo možné sledovat výsledky a podávat o nich zprávy. Tento požadavek je uveden ve stálých pokynech GS a GŘ AGRI je plní.

Komise vyvinula značné úsilí za účelem definování cílů a ukazatelů uceleným a komplexním způsobem. V některých oblastech politiky je to velmi obtížné a je třeba vzít v úvahu, že ukazatele ve výročních zprávách o činnosti by se neměly vykládat bez souvislostí.

Komise se domnívá, že ukazatel „úroveň příjmů zemědělců“ se vztahuje na obecný cíl 1 jako celek, jelikož odráží nejen cíl v podobě zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců, ale také životaschopnost zemědělských podniků a venkovských oblastí. Kromě toho je splněn také dílčí cíl obecného cíle 1 (dodržování „přísných ekologických a výrobních norem“), jelikož pro obdržení jednotné platby musí zemědělci udržovat půdu v dobrých zemědělských a environmentálních podmínkách.

Komise prozkoumá alternativní způsoby vymezení ukazatelů metodou „SMART“.

| 10.10 | Mnoho z rámcových cílů a ukazatelů, které byly stanoveny v rámci tří kontrolovaných generálních ředitelství, se nehodí pro účely ročního měření, které se provádí při přípravě výroční zprávy o činnosti. Důvodem je skutečnost, že u některých politik se plánuje až dlouhodobý dopad, kdy je mezi investicí a přínosem výrazné prodlení. Většina ukazatelů a cílových hodnot se týkala celého období 2007–2013 a průběžné ukazatele či mezníky se vůbec nepoužívaly. |
| --- | --- |

10.10

Mnoho z rámcových cílů a ukazatelů, které byly stanoveny v rámci tří kontrolovaných generálních ředitelství, se nehodí pro účely ročního měření, které se provádí při přípravě výroční zprávy o činnosti. Důvodem je skutečnost, že u některých politik se plánuje až dlouhodobý dopad, kdy je mezi investicí a přínosem výrazné prodlení. Většina ukazatelů a cílových hodnot se týkala celého období 2007–2013 a průběžné ukazatele či mezníky se vůbec nepoužívaly.

| 10.10 | Komise potvrzuje, že dlouhodobé investice vyplývají ze samotné povahy víceletých programů, což umožňuje zhodnotit dopady pouze za delší časové období. Na období 2014–2020 Komise navrhla milníky pro ukazatele výstupů, které více přímo souvisejí s politikou. |
| --- | --- |

10.10

| 10.11 | U ukazatelů dopadu by měly být vyčísleny cílové hodnoty. Nicméně: |
| --- | --- |

10.11

U ukazatelů dopadu by měly být vyčísleny cílové hodnoty. Nicméně:

| 10.11 | Kvantifikované cíle nejsou vždy proveditelné, přiměřené, nebo dokonce vhodné zejména proto, že u ukazatelů dopadu hraje roli řada vnějších faktorů. V takových případech je trend dostatečným měřítkem pro měření výsledků. |
| --- | --- |

10.11

| a) | z 29 ukazatelů dopadu obsažených ve třech prověřovaných výročních zprávách o činnosti nemělo 11 ukazatelů související vyčíslené cílové hodnoty (a ani žádné lhůty pro splnění) (12); |
| --- | --- |

a)

z 29 ukazatelů dopadu obsažených ve třech prověřovaných výročních zprávách o činnosti nemělo 11 ukazatelů související vyčíslené cílové hodnoty (a ani žádné lhůty pro splnění) (12);

| a) | Komise usiluje o vyčíslení cílových hodnot, pokud je to možné. V některých případech, například co se týče lidských práv ve třetích zemích, však kvantifikované cíle nemusí být vždy účelné a vhodné. |
| --- | --- |

a)

| b) | ačkoli všechny cílové hodnoty GŘ REGIO (s jednou výjimkou) mají stanoveny lhůty pro splnění, často se jedná o lhůty až ve střednědobém horizontu. V důsledku toho výroční zpráva o činnosti tohoto generálního ředitelství za rok 2011 často podává informace o dosažených výsledcích ve vztahu k předchozímu programovému období (2000–2006). |
| --- | --- |

b)

ačkoli všechny cílové hodnoty GŘ REGIO (s jednou výjimkou) mají stanoveny lhůty pro splnění, často se jedná o lhůty až ve střednědobém horizontu. V důsledku toho výroční zpráva o činnosti tohoto generálního ředitelství za rok 2011 často podává informace o dosažených výsledcích ve vztahu k předchozímu programovému období (2000–2006).

| b) | Bod 1.2 Výroční zprávy o činnosti pracuje s ukazateli dopadu na základě makroekonomických modelů a statistických údajů, které se vztahují k celkovým cílům politiky, přičemž startovní čára je ve většině případů v roce 2006. Na vývoji ukazatelů dopadu se odráží působení mnoha faktorů, z nichž politika soudržnosti je pouze jedním. |
| --- | --- |

b)

| 10.12 | Účetní dvůr ve výroční zprávě za rok 2010 konstatoval, že generální ředitelství nestanovila cíle pro provozní činnosti, které by se týkaly hospodárnosti (nákladů vstupů) či efektivnosti (vztahu mezi vstupy, výstupy a výsledky), ani o nich nepodala zprávu. Účetní dvůr v loňské zprávě jako samostatnou připomínku rovněž uvedl, že popis dosažených cílů v oblasti politiky, uvedený v části 1 výročních zpráv o činnosti, podává jen omezené informace o výsledcích a dopadech; zprávy se spíše než na efekty opatření zaměřují na vstupy a výstupy. Přezkum plánů řízení a výročních zpráv o činnosti, který Účetní dvůr v letošním roce provedl, neodhalil v této oblasti žádný výraznější pokrok. |
| --- | --- |

10.12

Účetní dvůr ve výroční zprávě za rok 2010 konstatoval, že generální ředitelství nestanovila cíle pro provozní činnosti, které by se týkaly hospodárnosti (nákladů vstupů) či efektivnosti (vztahu mezi vstupy, výstupy a výsledky), ani o nich nepodala zprávu. Účetní dvůr v loňské zprávě jako samostatnou připomínku rovněž uvedl, že popis dosažených cílů v oblasti politiky, uvedený v části 1 výročních zpráv o činnosti, podává jen omezené informace o výsledcích a dopadech; zprávy se spíše než na efekty opatření zaměřují na vstupy a výstupy. Přezkum plánů řízení a výročních zpráv o činnosti, který Účetní dvůr v letošním roce provedl, neodhalil v této oblasti žádný výraznější pokrok.

| 10.12 | Útvary Komise splnily povinnosti stanovené ve finančních nařízeních a v pokynech pro vypracování výročních zpráv o činnosti (VZČ).

  Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efektivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním řízení.


  Komise je přesvědčena o tom, že výroční zprávy o činnosti poskytují jako celek dostatečné informace o výsledcích/výstupech. |
| --- | --- |

10.12

Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efektivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním řízení.

Komise je přesvědčena o tom, že výroční zprávy o činnosti poskytují jako celek dostatečné informace o výsledcích/výstupech.

Nedostatečná vysvětlení mají vliv na srovnatelnost

| 10.13 | Kromě vykazování informací o stanovených cílech / cílových hodnotách vyžaduje osvědčená praxe, aby informace o výkonnosti byly mezi jednotlivými obdobími konzistentní nebo aby vysvětlovaly případné změny, aby si tak uživatelé těchto informací byli schopni udělat srovnání a vyhodnocovat trendy. |
| --- | --- |

10.13

Kromě vykazování informací o stanovených cílech / cílových hodnotách vyžaduje osvědčená praxe, aby informace o výkonnosti byly mezi jednotlivými obdobími konzistentní nebo aby vysvětlovaly případné změny, aby si tak uživatelé těchto informací byli schopni udělat srovnání a vyhodnocovat trendy.

| 10.13 | Komise se domnívá, že informace o výkonnosti by spíše než z konzistentnosti měly vycházet z procesu stálého zlepšování tam, kde je to vhodné. Souhlasí s tím, že změny v této oblasti by měly být vysvětleny. Současně však zastává názor, že v tomto ohledu byly poskytnuty dostatečné informace. |
| --- | --- |

10.13

Konzistentnost cílů, ukazatelů a cílových hodnot

| 10.14 | Výroční zprávy o činnosti by měly vykazovat informace porovnáním s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami stanovenými v plánu řízení. To byl většinou případ GŘ AGRI, které přehodnotilo některé ukazatele dopadu v souladu s návrhem, který vznesl Účetní dvůr v souvislosti se svým auditem výročních zpráv o činnosti za rok 2010. GŘ AGRI však nevysvětlilo podstatu dvou dalších změn ani v plánu řízení, ani ve své výroční zprávě o činnosti. A vzhledem k tomu, že členské státy mohly upravovat vyčíslené cílové hodnoty dle svého uvážení, došlo mezi plánem řízení na rok 2011 a výroční zprávou o činnosti za rok 2011 ke změně tří ze čtyř vyčíslených cílových hodnot poté, co členské státy aktualizovaly své plány rozvoje venkova (viz příklad 10.2). |
| --- | --- |

10.14

Výroční zprávy o činnosti by měly vykazovat informace porovnáním s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami stanovenými v plánu řízení. To byl většinou případ GŘ AGRI, které přehodnotilo některé ukazatele dopadu v souladu s návrhem, který vznesl Účetní dvůr v souvislosti se svým auditem výročních zpráv o činnosti za rok 2010. GŘ AGRI však nevysvětlilo podstatu dvou dalších změn ani v plánu řízení, ani ve své výroční zprávě o činnosti. A vzhledem k tomu, že členské státy mohly upravovat vyčíslené cílové hodnoty dle svého uvážení, došlo mezi plánem řízení na rok 2011 a výroční zprávou o činnosti za rok 2011 ke změně tří ze čtyř vyčíslených cílových hodnot poté, co členské státy aktualizovaly své plány rozvoje venkova (viz příklad 10.2).

| 10.14 | Komise soudí, že v průběhu let lze konstatovat stabilitu ukazatelů a cílů. Jak je uvedeno v tomto závěru, změna ukazatelů a cílů je výjimečná a plní doporučení Účetního dvora, aby byly znovu přehodnoceny dva ukazatele dopadu na ukazatele výsledků. To je velmi zřetelně vidět v aktualizovaném plánu řízení na rok 2011.

  Členské státy mají možnost přizpůsobit své cíle za účelem zlepšení plánu rozvoje venkova (viz odpověď na příklad 10.2). |
| --- | --- |

10.14

Členské státy mají možnost přizpůsobit své cíle za účelem zlepšení plánu rozvoje venkova (viz odpověď na příklad 10.2).

Příklad 10.2

| Cílová hodnota | Plán řízení na rok 2011 | Výroční zpráva o činnosti za rok 2011 |
| --- | --- | --- |
| Zvýšení produkce energie z obnovitelných zdrojů | 20 500 ktoe (38) | 12 300 ktoe |
| Vytváření pracovních míst | 346 000 | 344 000 |
| Užívaná zemědělská plocha s vysokou přírodní hodnotou | 3 400 000 ha | 3 620 000 ha |

Cílová hodnota

Plán řízení na rok 2011

Výroční zpráva o činnosti za rok 2011

Zvýšení produkce energie z obnovitelných zdrojů

20 500 ktoe (38)

12 300 ktoe

Vytváření pracovních míst

346 000

344 000

Užívaná zemědělská plocha s vysokou přírodní hodnotou

3 400 000 ha

3 620 000 ha

Příklad 10.2

Členské státy mají možnost přizpůsobit své cíle. Hodnocení v polovině období byla vhodnou příležitostí upřesnit údaje a metody, a pokud to bylo považováno za nezbytné, přizpůsobit cíle.

Co se týče významného snížení cíle „zvýšení produkce energie z obnovitelných zdrojů“, způsobila to chyba v jednom plánu rozvoje venkova, která byla opravena. Na základě hodnocení v polovině období bylo možné nadále provádět další kontroly kvality a tak nalézt a napravit tuto chybu.

| 10.15 | GŘ REGIO stanovuje vedle obecných cílů rovněž „víceleté priority“. Ve srovnání s plánem řízení na rok 2011 se v plánu na rok 2012 zvýšil počet víceletých priorit ze čtyř na pět a změnila formulace některých dalších priorit. V plánu řízení na rok 2012 se také zvyšuje počet dílčích „specifických provozních priorit“ z 28 na 39. Plán neobsahuje pro žádnou z těchto změn žádné vysvětlení. |
| --- | --- |

10.15

GŘ REGIO stanovuje vedle obecných cílů rovněž „víceleté priority“. Ve srovnání s plánem řízení na rok 2011 se v plánu na rok 2012 zvýšil počet víceletých priorit ze čtyř na pět a změnila formulace některých dalších priorit. V plánu řízení na rok 2012 se také zvyšuje počet dílčích „specifických provozních priorit“ z 28 na 39. Plán neobsahuje pro žádnou z těchto změn žádné vysvětlení.

| 10.15 | Název a počet víceletých priorit definuje GŘ REGIO na základě analýzy toho, jak zajistit jeho poslání co nejlepším právním způsobem a přitom co nejúčinněji, a na základě řady specifických provozních ročních priorit.

  Změny zaznamenané Účetním dvorem odrážejí současné výzvy, před nimiž stojí Evropská unie (finanční a ekonomická krize) a odpovídající změny v definici priorit pro regionální politiku a GŘ REGIO. |
| --- | --- |

10.15

Změny zaznamenané Účetním dvorem odrážejí současné výzvy, před nimiž stojí Evropská unie (finanční a ekonomická krize) a odpovídající změny v definici priorit pro regionální politiku a GŘ REGIO.

Vysvětlování dosažených výsledků

| 10.16 | Účelem podávání zpráv o výsledcích je informovat zainteresované strany. Avšak i v případech, kde by bylo možné náležitě vysvětlit, proč nebyly splněny stanovené cíle či cílové hodnoty, tato vysvětlení ve výročních zprávách o činnosti chyběla. To byl případ GŘ AGRI, kde dosažené výsledky výrazně zaostávaly za cílovými hodnotami: u čtyř ukazatelů byla splněna méně než polovina cílové hodnoty. V případě GŘ REGIO výroční zpráva o činnosti poskytuje podrobnou (bod po bodu) analýzu výkonnosti ve vztahu k víceletým prioritám (bod 10.15), ale u obecných cílů a ukazatelů dopadu nic podobného neuvádí. |
| --- | --- |

10.16

Účelem podávání zpráv o výsledcích je informovat zainteresované strany. Avšak i v případech, kde by bylo možné náležitě vysvětlit, proč nebyly splněny stanovené cíle či cílové hodnoty, tato vysvětlení ve výročních zprávách o činnosti chyběla. To byl případ GŘ AGRI, kde dosažené výsledky výrazně zaostávaly za cílovými hodnotami: u čtyř ukazatelů byla splněna méně než polovina cílové hodnoty. V případě GŘ REGIO výroční zpráva o činnosti poskytuje podrobnou (bod po bodu) analýzu výkonnosti ve vztahu k víceletým prioritám (bod 10.15), ale u obecných cílů a ukazatelů dopadu nic podobného neuvádí.

| 10.16 | Komise se domnívá, že poskytla postačující vysvětlení. Ukazatele uvedené ve VZČ by neměly být interpretovány odděleně. Právě systém ukazatelů v plánu řízení jako celek umožňuje činit závěry o dopadu a výsledcích politiky, protože jsou založeny na makroekonomických modelech a statistikách týkajících se globálních cílů vývoje politiky. |
| --- | --- |

10.16

Zajistit spolehlivost údajů získávaných z externích zdrojů je obtížné

| 10.17 | Prověrka spolehlivosti všech údajů ve třech výročních zprávách o činnosti byla mimo rozsah auditu Účetního dvora. Na základě omezeného posouzení Účetní dvůr zjistil, že údaje související s GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byly obecně spolehlivé, neboť většina příslušných ukazatelů je mezinárodně uznávaná a nezávisle ověřitelná. Účetní dvůr však identifikoval několik problémů ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI a GŘ REGIO (obě tyto zprávy se přitom ve velké míře spoléhají na údaje z členských států) – viz příklad 10.3. |
| --- | --- |

10.17

Prověrka spolehlivosti všech údajů ve třech výročních zprávách o činnosti byla mimo rozsah auditu Účetního dvora. Na základě omezeného posouzení Účetní dvůr zjistil, že údaje související s GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byly obecně spolehlivé, neboť většina příslušných ukazatelů je mezinárodně uznávaná a nezávisle ověřitelná. Účetní dvůr však identifikoval několik problémů ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI a GŘ REGIO (obě tyto zprávy se přitom ve velké míře spoléhají na údaje z členských států) – viz příklad 10.3.

10.17

GŘ AGRI: vykazování zpráv o výsledcích bylo založeno na neúplných údajích

V celé Evropské unii je realizováno celkem 88 plánů rozvoje venkova. Výsledky, které jsou pro tři ukazatele vykazovány na úrovni EU, však vycházejí z údajů ze šesti, devíti a 32 plánů rozvoje venkova z těchto celkových 88. Další ukazatel informuje o výkonnosti na úrovni EU na základě údajů pouze z osmi z 27 členských států.

GŘ AGRI: vykazování zpráv o výsledcích bylo založeno na neúplných údajích

Agregované údaje (za celou EU) o čistém účinku plánu rozvoje venkova na ukazatele dopadu jsou výsledkem dostupných číselných údajů od členských států. Většina hodnocení v polovině období neposkytla kvantifikovaný dopad a konstatovala, že hodnocení v polovině období proběhla v programovém období příliš brzy na to, aby bylo možno zachytit měřitelný účinek a dopad. Dopady mají co do činění s dlouhodobými procesy.

GŘ REGIO: případy nesrovnalostí ve výroční zprávě o činnosti

Počet vytvořených pracovních míst je uváděn nejednotným způsobem; na jednom místě figuruje počet 200 000 míst ve 25 členských státech (strana 34) a na jiném 165 000 míst v 21 členských státech (příloha 6, strana 169), přičemž poznámka pod čarou 126 uvádí 19 členských států.

Počet nových uživatelů, kteří mají vysokorychlostní připojení k internetu, se uvádí nejednotně jako 900 000 (na s. 34), respektive 806 826 (příloha 6, s. 172).

Délka nově vybudovaných silnic je rovněž uváděna nejednotně jako 920 km ve 12 členských státech (s. 34) a 805 km v 10 členských státech (příloha 6, s. 171).

GŘ REGIO: vnitřní nesrovnalosti ve výroční zprávě o činnosti

Komise upozorňuje, že existují dva přístupy k prezentaci informací o cílech a posledních známých výsledcích. Všechny vnitřní nesrovnalosti jsou odpovídajícím způsobem vysvětleny v textu.

| — | V hlavní části výroční zprávy o činnosti se nacházejí informace o celkové úrovni výsledků politiky soudržnosti a jsou tu údaje ze všech členských států bez ohledu na to, zda měly cíle nebo nikoliv (mít cíle není požadováno). |
| --- | --- |

—

V hlavní části výroční zprávy o činnosti se nacházejí informace o celkové úrovni výsledků politiky soudržnosti a jsou tu údaje ze všech členských států bez ohledu na to, zda měly cíle nebo nikoliv (mít cíle není požadováno).

| — | Příloha 6 obsahuje přímé srovnání cílů a dosažených výsledků. Číselné údaje jsou uváděny pouze u těch členských států, které podaly zprávu o obou prvcích (tj. vyloučeny byly členské státy, které podaly zprávu o výsledcích a nepodaly zprávu o cílech). Tento přístup je konzistentní po mnoho let a je navržen tak, aby umožnil posouzení příslušného pokroku ve srovnání s cíli. |
| --- | --- |

—

Příloha 6 obsahuje přímé srovnání cílů a dosažených výsledků. Číselné údaje jsou uváděny pouze u těch členských států, které podaly zprávu o obou prvcích (tj. vyloučeny byly členské státy, které podaly zprávu o výsledcích a nepodaly zprávu o cílech). Tento přístup je konzistentní po mnoho let a je navržen tak, aby umožnil posouzení příslušného pokroku ve srovnání s cíli.

| 10.18 | Schopnost GŘ AGRI a GŘ REGIO zajistit kvalitu údajů poskytovaných členskými státy je omezená. GŘ REGIO doporučilo členským státům, aby se zaměřily na klíčové ukazatele, a k tomu, jaké údaje mají poskytovat, vydalo pokyny. Zahájilo rovněž výroční ověřování, které pomohlo odhalit některé chyby v poskytnutých údajích. Zavedení „výkonnostní rezervy“ pro fondy společného strategického rámce (fondy SSR) (13) pro příští programové období se může ukázat jako způsob, jak motivovat členské státy k tomu, aby poskytovaly relevantní, srovnatelné a spolehlivé údaje o výkonnosti. Zajištění včasnosti těchto údajů však bude i nadále obtížné. Například stávající lhůta, ve které mají členské státy poskytnout údaje GŘ REGIO, je stanovena na červen následujícího roku, takže údaje uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011, jež se zveřejňuje v roce 2012, se týkají roku 2010. |
| --- | --- |

10.18

Schopnost GŘ AGRI a GŘ REGIO zajistit kvalitu údajů poskytovaných členskými státy je omezená. GŘ REGIO doporučilo členským státům, aby se zaměřily na klíčové ukazatele, a k tomu, jaké údaje mají poskytovat, vydalo pokyny. Zahájilo rovněž výroční ověřování, které pomohlo odhalit některé chyby v poskytnutých údajích. Zavedení „výkonnostní rezervy“ pro fondy společného strategického rámce (fondy SSR) (13) pro příští programové období se může ukázat jako způsob, jak motivovat členské státy k tomu, aby poskytovaly relevantní, srovnatelné a spolehlivé údaje o výkonnosti. Zajištění včasnosti těchto údajů však bude i nadále obtížné. Například stávající lhůta, ve které mají členské státy poskytnout údaje GŘ REGIO, je stanovena na červen následujícího roku, takže údaje uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011, jež se zveřejňuje v roce 2012, se týkají roku 2010.

| 10.18 | Komise dále zintenzívní kontrolu kvality údajů od členských států, kterou provádí Komise ve stávajícím programovém období.

  Podle právního návrhu Komise na nové období by jako pobídka pro členské státy mělo 5 % prostředků zůstat nepřidělených na začátku nového programového období, a ty by byly přidány těm členským státům, které již dosáhly svých milníků (viz KOM(2011) 615 v konečném znění).


  Komise nepovažuje zajištění včasnosti údajů za obtížné. GŘ REGIO vždy využívá nejnovější dostupné údaje, ale uznává, že v rámci režimu hlášení v současném a budoucím navrhovaném nařízení nebudou údaje za předchozí rok dostupné do dubna následujícího roku. |
| --- | --- |

10.18

Podle právního návrhu Komise na nové období by jako pobídka pro členské státy mělo 5 % prostředků zůstat nepřidělených na začátku nového programového období, a ty by byly přidány těm členským státům, které již dosáhly svých milníků (viz KOM(2011) 615 v konečném znění).

Komise nepovažuje zajištění včasnosti údajů za obtížné. GŘ REGIO vždy využívá nejnovější dostupné údaje, ale uznává, že v rámci režimu hlášení v současném a budoucím navrhovaném nařízení nebudou údaje za předchozí rok dostupné do dubna následujícího roku.

VÝSLEDKY AUDITŮ VÝKONNOSTI PROVEDENÝCH ÚČETNÍM DVOREM

Úvod

| 10.19 | Zvláštní zprávy Účetního dvora zkoumají, zda jsou u rozpočtu Evropské unie uplatňovány zásady řádného finančního řízení (bod 10.2). Účetní dvůr vybírá svá témata pro zvláštní zprávy (kterými jsou konkrétní rozpočtové oblasti nebo oblasti řízení) tak, aby měly maximální dopad. Výběr vychází z celé škály kritérií, jako je např. objem příjmů či výdajů v dané oblasti (významnost (materialita)), rizika pro řádné finanční řízení a míra zájmu zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

10.19

Zvláštní zprávy Účetního dvora zkoumají, zda jsou u rozpočtu Evropské unie uplatňovány zásady řádného finančního řízení (bod 10.2). Účetní dvůr vybírá svá témata pro zvláštní zprávy (kterými jsou konkrétní rozpočtové oblasti nebo oblasti řízení) tak, aby měly maximální dopad. Výběr vychází z celé škály kritérií, jako je např. objem příjmů či výdajů v dané oblasti (významnost (materialita)), rizika pro řádné finanční řízení a míra zájmu zainteresovaných stran.

| 10.20 | V roce 2011 přijal (14) Účetní dvůr 16 zvláštních zpráv, které jsou uvedeny v rámečku 10.1: |
| --- | --- |

10.20

V roce 2011 přijal (14) Účetní dvůr 16 zvláštních zpráv, které jsou uvedeny v rámečku 10.1:

Zvláštní zprávy přijaté Účetním dvorem v roce 2011
   (15)

| — | č. 1/2011 „Pomohl převod pravomocí v oblasti řízení vnější pomoci z ústředí Komise na její delegace zlepšit poskytování pomoci?“ |
| --- | --- |

—

č. 1/2011 „Pomohl převod pravomocí v oblasti řízení vnější pomoci z ústředí Komise na její delegace zlepšit poskytování pomoci?“

| — | č. 2/2011 „Následná kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)“ |
| --- | --- |

—

č. 2/2011 „Následná kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)“

| — | č. 3/2011 „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN“ |
| --- | --- |

—

č. 3/2011 „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN“

| — | č. 4/2011 „Audit záručního mechanismu malých a středních podniků“ |
| --- | --- |

—

č. 4/2011 „Audit záručního mechanismu malých a středních podniků“

| — | č. 5/2011 „Režim jednotné platby (SPS): otázky, které je třeba řešit pro zkvalitnění jeho řádného finančního řízení“ |
| --- | --- |

—

č. 5/2011 „Režim jednotné platby (SPS): otázky, které je třeba řešit pro zkvalitnění jeho řádného finančního řízení“

| — | č. 6/2011 „Byly projekty v oblasti cestovního ruchu spolufinancované z EFRR účelné?“ |
| --- | --- |

—

č. 6/2011 „Byly projekty v oblasti cestovního ruchu spolufinancované z EFRR účelné?“

| — | č. 7/2011 „Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena?“ |
| --- | --- |

—

č. 7/2011 „Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena?“

| — | č. 8/2011 „Zpětné získávání neoprávněných plateb provedených v rámci společné zemědělské politiky“ |
| --- | --- |

—

č. 8/2011 „Zpětné získávání neoprávněných plateb provedených v rámci společné zemědělské politiky“

| — | č. 9/2011 „Byly projekty v oblasti elektronické správy (eGovernment) podporované z EFRR účelné?“ |
| --- | --- |

—

č. 9/2011 „Byly projekty v oblasti elektronické správy (eGovernment) podporované z EFRR účelné?“

| — | č. 10/2011 „Jsou programy ‚Mléko do škol‘ a ‚Ovoce do škol‘ účelné?“ |
| --- | --- |

—

č. 10/2011 „Jsou programy ‚Mléko do škol‘ a ‚Ovoce do škol‘ účelné?“

| — | č. 11/2011 „Je režim zeměpisných označení koncipován a řízen tak, aby byl účelný?“ |
| --- | --- |

—

č. 11/2011 „Je režim zeměpisných označení koncipován a řízen tak, aby byl účelný?“

| — | č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“ |
| --- | --- |

—

č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“

| — | č. 13/2011 „Umožňují kontroly v rámci celního režimu 42 zabránit daňovým únikům v oblasti DPH a odhalovat je?“ |
| --- | --- |

—

č. 13/2011 „Umožňují kontroly v rámci celního režimu 42 zabránit daňovým únikům v oblasti DPH a odhalovat je?“

| — | č. 14/2011 „Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky?“ |
| --- | --- |

—

č. 14/2011 „Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky?“

| — | č. 15/2011 „Zajišťují postupy Komise účelné řízení kontroly státní podpory?“ |
| --- | --- |

—

č. 15/2011 „Zajišťují postupy Komise účelné řízení kontroly státní podpory?“

| — | č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“. |
| --- | --- |

—

č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“.

| 10.21 | V loňské výroční zprávě Účetní dvůr doložil, jak se zjištění z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2010 týkala celého typického životního cyklu řízení, od strategického plánování a identifikace potřeb po podávání zpráv o dosažených výsledcích. Rozsah zvláštních zpráv Účetního dvora přijatých v roce 2011 byl podobně široký. Vzhledem k tomu, že se Unie chystá vstoupit do nového programového období (2014–2020), Účetní dvůr zde zkoumá poznatky, které lze získat z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2011 při přípravě nových programů a projektů. Zaměřuje se přitom na tři témata: analýzu potřeb, koncepční otázky a na koncept evropské přidané hodnoty. Tato tři témata se také v různé míře odrážejí v nejnovějších stanoviscích Účetního dvora týkajících se navrhovaných nařízení pro společný strategický rámec a pro společnou zemědělskou politiku (16). |
| --- | --- |

10.21

V loňské výroční zprávě Účetní dvůr doložil, jak se zjištění z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2010 týkala celého typického životního cyklu řízení, od strategického plánování a identifikace potřeb po podávání zpráv o dosažených výsledcích. Rozsah zvláštních zpráv Účetního dvora přijatých v roce 2011 byl podobně široký. Vzhledem k tomu, že se Unie chystá vstoupit do nového programového období (2014–2020), Účetní dvůr zde zkoumá poznatky, které lze získat z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2011 při přípravě nových programů a projektů. Zaměřuje se přitom na tři témata: analýzu potřeb, koncepční otázky a na koncept evropské přidané hodnoty. Tato tři témata se také v různé míře odrážejí v nejnovějších stanoviscích Účetního dvora týkajících se navrhovaných nařízení pro společný strategický rámec a pro společnou zemědělskou politiku (16).

Analýza potřeb: chybí spolehlivé důkazy

| 10.22 | Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že má-li se dosáhnout dobrých výsledků, je důležité jasně definovat potřeby, které mají příslušné programy splnit (17). Příkladem toho, kdy se Komisi obecně podařilo klíčové potřeby identifikovat, je pomoc poskytnutá Chorvatsku s cílem zlepšit schopnost této země řídit po vstupu do Unie finanční prostředky poskytované EU (18). |
| --- | --- |

10.22

Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že má-li se dosáhnout dobrých výsledků, je důležité jasně definovat potřeby, které mají příslušné programy splnit (17). Příkladem toho, kdy se Komisi obecně podařilo klíčové potřeby identifikovat, je pomoc poskytnutá Chorvatsku s cílem zlepšit schopnost této země řídit po vstupu do Unie finanční prostředky poskytované EU (18).

| 10.22 | Komise souhlasí s tím, že jasná analýza potřeb tvoří významnou součást programového cyklu a pečlivě analyzuje případy, v nichž Účetní dvůr zjistil, že analýza potřeb nebyla provedena dostatečně. |
| --- | --- |

10.22

| 10.23 | V roce 2011 Účetní dvůr i nadále zjišťoval případy, kde řádné analýzy nebyly provedeny, a také o nich informoval. Například počáteční strategie pro oblast elektronické správy (e-government), kde mohou být projekty podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), byly připraveny spíše v návaznosti na politická prohlášení než na základě pečlivého stanovení potřeb, v důsledku čehož projekty neřešily nejdůležitější otázky (19). U dvou ze tří programů na vyřazování jaderných elektráren z provozu, které Účetní dvůr kontroloval, pak neproběhlo žádné posouzení potřeb ve vztahu k cíli programů, kterým bylo snížení dopadu předčasného odstavení jaderných elektráren (20). |
| --- | --- |

10.23

V roce 2011 Účetní dvůr i nadále zjišťoval případy, kde řádné analýzy nebyly provedeny, a také o nich informoval. Například počáteční strategie pro oblast elektronické správy (e-government), kde mohou být projekty podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), byly připraveny spíše v návaznosti na politická prohlášení než na základě pečlivého stanovení potřeb, v důsledku čehož projekty neřešily nejdůležitější otázky (19). U dvou ze tří programů na vyřazování jaderných elektráren z provozu, které Účetní dvůr kontroloval, pak neproběhlo žádné posouzení potřeb ve vztahu k cíli programů, kterým bylo snížení dopadu předčasného odstavení jaderných elektráren (20).

| 10.23 | Náklady přechodu na elektronickou veřejnou správu (e-government) jsou velmi vysoké. Priority jsou potřebné a je rozumné je připravit formou politických prohlášení a deklarací, které posloužily ke zvyšování povědomí a coby prvotní strategie. Stanovení priorit se však v mezidobí výrazně zlepšilo a dnes už všechny členské státy vyvinuly propracovanější strategie pro e-government.

  Smlouvy o přistoupení nebo následné právní předpisy stanovily potřebu zmírňujících opatření. Režim podpory EU je koncipován tak, aby opatření navrhovaná členskými státy byla v souladu s národními strategiemi pro oblast energetiky, které bezpochyby zohledňují dopad odstavení jaderných elektráren. |
| --- | --- |

10.23

Smlouvy o přistoupení nebo následné právní předpisy stanovily potřebu zmírňujících opatření. Režim podpory EU je koncipován tak, aby opatření navrhovaná členskými státy byla v souladu s národními strategiemi pro oblast energetiky, které bezpochyby zohledňují dopad odstavení jaderných elektráren.

| 10.24 | Jedním z důsledků nedostatečné analýzy potřeb je, že je pak těžší stanovit, které z konkurenčních projektů pravděpodobněji povedou k optimálnějšímu využití prostředků. To byl případ výše uvedeného auditu projektů z oblasti elektronické správy (21) a rovněž auditu agroenvironmentální podpory EU, v souvislosti s nímž Účetní dvůr informoval, že pro zvýšení účinků agroenvironmentálních opatření je nejdůležitější zajistit, aby se prostředky zacílily na oblasti, které to nejvíce potřebují; členské státy nebraly otázku zacílení prostředků na základě analýzy příslušných nákladů a výnosů v úvahu (22). |
| --- | --- |

10.24

Jedním z důsledků nedostatečné analýzy potřeb je, že je pak těžší stanovit, které z konkurenčních projektů pravděpodobněji povedou k optimálnějšímu využití prostředků. To byl případ výše uvedeného auditu projektů z oblasti elektronické správy (21) a rovněž auditu agroenvironmentální podpory EU, v souvislosti s nímž Účetní dvůr informoval, že pro zvýšení účinků agroenvironmentálních opatření je nejdůležitější zajistit, aby se prostředky zacílily na oblasti, které to nejvíce potřebují; členské státy nebraly otázku zacílení prostředků na základě analýzy příslušných nákladů a výnosů v úvahu (22).

| 10.24 | Komise souhlasí s tím, že analýza potřeb může pomoci při určování prioritních projektů. Pokud jde o agroenvironmentální podporu, některé členské státy zohlednily žádoucí míru zacílení na základě analýzy nákladů a přínosů. Například Rumunsko má jasně určené cíle v platbách v rámci opatření pro oblasti s vysokou přírodní hodnotou na zeměpisném základě a způsobilé oblasti se určují pomocí dat na mikroúrovni. Pokud jde o projekty elektronické veřejné správy (e-government), v současné době všechny členské státy vyvinuly propracovanější strategie pro oblast elektronické správy na základě akčního plánu pro elektronickou veřejnou správu na roky 2011 až 2015. |
| --- | --- |

10.24

Koncepce: nedostatečná jasnost v tom, čeho se má dosáhnout

| 10.25 | Identifikace potřeb je pouze začátkem celého procesu. Kvalitní koncepce jak programů, tak jednotlivých projektů, které do nich spadají, má zásadní význam pro řádné finanční řízení, aby se vynaloženými prostředky dosáhlo maximálního dopadu při minimálních nákladech. Koncepce programů a jednotlivých projektů v jejich rámci by měla vytvořit propojení mezi činnostmi financovanými z rozpočtu a zamýšlenými výstupy, výsledky a dopady takových výdajů. |
| --- | --- |

10.25

Identifikace potřeb je pouze začátkem celého procesu. Kvalitní koncepce jak programů, tak jednotlivých projektů, které do nich spadají, má zásadní význam pro řádné finanční řízení, aby se vynaloženými prostředky dosáhlo maximálního dopadu při minimálních nákladech. Koncepce programů a jednotlivých projektů v jejich rámci by měla vytvořit propojení mezi činnostmi financovanými z rozpočtu a zamýšlenými výstupy, výsledky a dopady takových výdajů.

| 10.26 | V jednom případě Komise zohlednila problémy, které měla koncepce jednoho programu, k alespoň částečnému zlepšení při tvorbě koncepce programu podobného. Díky tomu nebyla opatření na podporu konzumace ovoce ve školách postižena malou atraktivností pro příjemce ani efektem mrtvé váhy (23) jako předtím obdobný program „Mléko do škol“ (24). Účetní dvůr však v koncepci finančních toků, které auditoval v roce 2011, i nadále zjišťoval celou řadu nedostatků. Tyto nedostatky jsou uvedeny v následujících bodech. |
| --- | --- |

10.26

V jednom případě Komise zohlednila problémy, které měla koncepce jednoho programu, k alespoň částečnému zlepšení při tvorbě koncepce programu podobného. Díky tomu nebyla opatření na podporu konzumace ovoce ve školách postižena malou atraktivností pro příjemce ani efektem mrtvé váhy (23) jako předtím obdobný program „Mléko do škol“ (24). Účetní dvůr však v koncepci finančních toků, které auditoval v roce 2011, i nadále zjišťoval celou řadu nedostatků. Tyto nedostatky jsou uvedeny v následujících bodech.

| 10.26 | Komise zastává názor, že poslední revize programu mléko do škol (SMS) se zabývala ve velké míře připomínkami Účetního dvora s cílem zlepšit celkovou účinnost systému. |
| --- | --- |

10.26

| 10.27 | Komise poskytuje část podpory pro země zasažené konfliktem prostřednictvím organizací OSN. Avšak téměř všechny (18 z 19) dohody o poskytnutí příspěvku, které Účetní dvůr kontroloval, vykazovaly jeden či více koncepčních nedostatků, jako například to, že v nich nebyla stanovena výchozí srovnávací kritéria, konkrétní cíle ani ukazatele. Panovaly tak nejasnosti o tom, čeho se má dosáhnout a jak by se mohla úspěšnost projektových činností posuzovat (25). |
| --- | --- |

10.27

Komise poskytuje část podpory pro země zasažené konfliktem prostřednictvím organizací OSN. Avšak téměř všechny (18 z 19) dohody o poskytnutí příspěvku, které Účetní dvůr kontroloval, vykazovaly jeden či více koncepčních nedostatků, jako například to, že v nich nebyla stanovena výchozí srovnávací kritéria, konkrétní cíle ani ukazatele. Panovaly tak nejasnosti o tom, čeho se má dosáhnout a jak by se mohla úspěšnost projektových činností posuzovat (25).

| 10.27 | Komise uznává význam koncepce projektů, domnívá se však, že pouze u dvou z uvedených osmnácti případů byly zjištěny nedostatky, které mohly přímo ovlivnit výsledky těchto projektů.

  Komise zavedla nové školení a pokyny v roce 2011 s cílem zkvalitnit koncepci projektů, což, dle jejího mínění, do značné míry reaguje na výhrady Účetního dvora.


  Kromě toho, zvláštní zpráva Účetního dvora uznala, že i za velmi obtížných okolností dosahovaly projekty realizované spolu s OSN v konfliktem zasažených zemích dobrých výsledků a jsou dostatečně udržitelné. |
| --- | --- |

10.27

Komise zavedla nové školení a pokyny v roce 2011 s cílem zkvalitnit koncepci projektů, což, dle jejího mínění, do značné míry reaguje na výhrady Účetního dvora.

Kromě toho, zvláštní zpráva Účetního dvora uznala, že i za velmi obtížných okolností dosahovaly projekty realizované spolu s OSN v konfliktem zasažených zemích dobrých výsledků a jsou dostatečně udržitelné.

| 10.28 | Cílem režimu jednotné platby v rámci společné zemědělské politiky bylo motivovat zemědělce, aby reagovali na tržní poptávku, a zároveň podporovat zemědělské postupy šetrnější k životnímu prostředí. V koncepci tohoto režimu je však rozpor: na jedné straně má podporovat příjmy jednotlivců, ale na druhé straně se při rozdělování této podpory bere jen malý ohled na specifické okolnosti příjemce. Výsledkem je, že rozdělení podpory jednotlivým zemědělcům zůstává i nadále v podstatě založeno na velikosti obhospodařované plochy a velká část podpory v rámci režimu jednotné platby stále směřuje k velkým zemědělcům, jako tomu bylo i v předchozím režimu (26). |
| --- | --- |

10.28

Cílem režimu jednotné platby v rámci společné zemědělské politiky bylo motivovat zemědělce, aby reagovali na tržní poptávku, a zároveň podporovat zemědělské postupy šetrnější k životnímu prostředí. V koncepci tohoto režimu je však rozpor: na jedné straně má podporovat příjmy jednotlivců, ale na druhé straně se při rozdělování této podpory bere jen malý ohled na specifické okolnosti příjemce. Výsledkem je, že rozdělení podpory jednotlivým zemědělcům zůstává i nadále v podstatě založeno na velikosti obhospodařované plochy a velká část podpory v rámci režimu jednotné platby stále směřuje k velkým zemědělcům, jako tomu bylo i v předchozím režimu (26).

| 10.28 | Ukázalo se, že režim jednotné platby je velmi účinným nástrojem pro poskytování základní podpory příjmů, který současně zemědělci umožňuje rozhodovat se o produkci na základě tržních signálů. Důvodem je oddělení plateb od produkce a nezasahování do rozhodnutí o produkci. Aby byli příjemci, pozemky a činnosti způsobilé pro platby, musí splňovat jednoznačné podmínky stanovené v nařízení Rady, které jsou slučitelné s pravidly Světové obchodní organizace, tj. nejsou spojeny s výrobními činiteli.

  Potřeba základní podpory příjmů „velkých zemědělských podniků“ by se neměla považovat systematicky za nižší, než je tomu u ostatních zemědělských podniků, jelikož příjem obecně velmi závisí na druhu produkce, nákladech vstupů a výstupů, zemědělských pracovních silách atd.


  Hodnota a počet nároků byly vypočteny s pomocí historických údajů o produkci a obhospodařované ploše tak, aby byl zajištěn hladký přechod k oddělení plateb od produkce. Stávající rozdělení přímých plateb mezi zemědělské podniky tudíž pouze zohledňuje skutečnost, že zemědělská půda a zemědělská produkce nejsou mezi zemědělské podniky v EU rozděleny rovnoměrně.


  Otázka přerozdělení podpory mezi zemědělce a členské státy je však zvažována ve sdělení o budoucí SZP po roce 2013 a měla by vést rovněž k lepšímu zaměření podpory v rámci režimu jednotné platby. Pokud jde o přidanou hodnotu a kvalitu výdajů, Komise navrhuje zlepšit a přidat také některé další prvky, čímž reaguje na některé otázky, které nastolil Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě: změnu struktury a lepší zaměření podpory. |
| --- | --- |

10.28

Potřeba základní podpory příjmů „velkých zemědělských podniků“ by se neměla považovat systematicky za nižší, než je tomu u ostatních zemědělských podniků, jelikož příjem obecně velmi závisí na druhu produkce, nákladech vstupů a výstupů, zemědělských pracovních silách atd.

Hodnota a počet nároků byly vypočteny s pomocí historických údajů o produkci a obhospodařované ploše tak, aby byl zajištěn hladký přechod k oddělení plateb od produkce. Stávající rozdělení přímých plateb mezi zemědělské podniky tudíž pouze zohledňuje skutečnost, že zemědělská půda a zemědělská produkce nejsou mezi zemědělské podniky v EU rozděleny rovnoměrně.

Otázka přerozdělení podpory mezi zemědělce a členské státy je však zvažována ve sdělení o budoucí SZP po roce 2013 a měla by vést rovněž k lepšímu zaměření podpory v rámci režimu jednotné platby. Pokud jde o přidanou hodnotu a kvalitu výdajů, Komise navrhuje zlepšit a přidat také některé další prvky, čímž reaguje na některé otázky, které nastolil Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě: změnu struktury a lepší zaměření podpory.

| 10.29 | Režim zeměpisných označení má za cíl chránit názvy označující zemědělské výrobky, jejichž kvalitu, pověst a další vlastnosti lze přičíst jejich zeměpisnému původu (např. „prosciutto di Parma“, „Bayerisches Bier“ atd.). Úspěch režimu zeměpisných označení závisí mimo jiné na jeho využívání ze strany producentů. Existuje prostor pro motivaci dalších producentů k účasti v tomto režimu, a to zejména v členských státech, kde je využíván málo. Opatření, která jsou pro tento účel k dispozici, a uplatňované postupy však nejsou přiměřené a nemotivují producenty k účasti (27). |
| --- | --- |

10.29

Režim zeměpisných označení má za cíl chránit názvy označující zemědělské výrobky, jejichž kvalitu, pověst a další vlastnosti lze přičíst jejich zeměpisnému původu (např. „prosciutto di Parma“, „Bayerisches Bier“ atd.). Úspěch režimu zeměpisných označení závisí mimo jiné na jeho využívání ze strany producentů. Existuje prostor pro motivaci dalších producentů k účasti v tomto režimu, a to zejména v členských státech, kde je využíván málo. Opatření, která jsou pro tento účel k dispozici, a uplatňované postupy však nejsou přiměřené a nemotivují producenty k účasti (27).

| 10.29 | Jedná se především o systém registrace práv duševního vlastnictví. Vhodné nástroje a právní prostředky již existují a producenti se vyzývají, aby se k režimu dobrovolně připojili. Potvrzuje to rovněž jednoznačný zájem o režim ze strany producentů: byl registrován velký počet označení produktů (více než 1 000), na které připadá tržní hodnota 14,5 miliardy EUR (v roce 2008).

  Členské státy, které vstoupily do EU v roce 2004, využívají tento režim stále více. Byla zahájena řada iniciativ, včetně informačních kampaní, veletrhů, tematických mezinárodních výstav a/nebo příprava pokynů pro žadatele o zeměpisná označení (CHOP nebo CHZO) s cílem přilákat další eventuální žadatele. |
| --- | --- |

10.29

Členské státy, které vstoupily do EU v roce 2004, využívají tento režim stále více. Byla zahájena řada iniciativ, včetně informačních kampaní, veletrhů, tematických mezinárodních výstav a/nebo příprava pokynů pro žadatele o zeměpisná označení (CHOP nebo CHZO) s cílem přilákat další eventuální žadatele.

| 10.30 | V rámci společné rybářské politiky poskytuje Komise podporu členským státům na snížení kapacity jejich rybářského loďstva s konečným cílem zachování rybích populací. Problémy v koncepci však účelnost této podpory omezují. Například způsobilost a výběrová kritéria pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyly dobře zacíleny, což někdy vedlo k vrakování takových rybářských plavidel, která mají jen malý nebo téměř vůbec žádný dopad na cílové rybí populace (28). |
| --- | --- |

10.30

V rámci společné rybářské politiky poskytuje Komise podporu členským státům na snížení kapacity jejich rybářského loďstva s konečným cílem zachování rybích populací. Problémy v koncepci však účelnost této podpory omezují. Například způsobilost a výběrová kritéria pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyly dobře zacíleny, což někdy vedlo k vrakování takových rybářských plavidel, která mají jen malý nebo téměř vůbec žádný dopad na cílové rybí populace (28).

| 10.30 | Případy, které analyzoval Účetní dvůr, byly přezkoumány a projednány s členskými státy. Je-li to nezbytné, členské státy přijímají nápravná opatření – včetně zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek. |
| --- | --- |

10.30

Evropská přidaná hodnota: zdůvodnění intervence EU

| 10.31 | Komise definuje evropskou přidanou hodnotu jako hodnotu, která vzniká díky intervenci EU navíc k hodnotě, která může být vytvořena opatřením pouze samotného členského státu (29). Účetní dvůr již dříve navrhl, že by každá definice tohoto pojmu měla vycházet ze zásad uvedených v rámečku 10.2, a doporučil, aby byl koncept evropské přidané hodnoty vyjádřen formou vhodného politického prohlášení nebo aby byl promítnut do právních předpisů EU. Politické orgány EU by tak získaly vodítko při výběru výdajových priorit (30). |
| --- | --- |

10.31

Komise definuje evropskou přidanou hodnotu jako hodnotu, která vzniká díky intervenci EU navíc k hodnotě, která může být vytvořena opatřením pouze samotného členského státu (29). Účetní dvůr již dříve navrhl, že by každá definice tohoto pojmu měla vycházet ze zásad uvedených v rámečku 10.2, a doporučil, aby byl koncept evropské přidané hodnoty vyjádřen formou vhodného politického prohlášení nebo aby byl promítnut do právních předpisů EU. Politické orgány EU by tak získaly vodítko při výběru výdajových priorit (30).

| 10.31 | Komise zdůrazňuje, že pojem přidané hodnoty EU lze použít v mnoha různých situacích, například v akademických úvahách o rozpočtu EU, pro definování cílů a/nebo kritérií pro výběr projektu v konkrétních programech EU, v ustanoveních finančního nařízení a v hodnocení stávajících programů, ale je rovněž toho názoru, že přidaná hodnota politického projektu přesahuje prosté odkazy na číselné údaje.

  Jedním z účelů uvedeného pracovního dokumentu bylo vysvětlit, jakou přidanou hodnotu má rozpočet EU, a předložit mnoho příkladů, jak to funguje v praxi v členských státech, což poskytuje rozhodovacím orgánům EU potřebná vodítka pro stanovení priorit výdajů.


  V rámci postupu posuzování dopadů Komise připravuje podklady pro politické rozhodování o výhodách a nevýhodách uvažovaných politických možností metodou posouzení jejich možného dopadu. Tento postup se zabývá rovněž otázkou přidané hodnoty návrhů Komise. |
| --- | --- |

10.31

Jedním z účelů uvedeného pracovního dokumentu bylo vysvětlit, jakou přidanou hodnotu má rozpočet EU, a předložit mnoho příkladů, jak to funguje v praxi v členských státech, což poskytuje rozhodovacím orgánům EU potřebná vodítka pro stanovení priorit výdajů.

V rámci postupu posuzování dopadů Komise připravuje podklady pro politické rozhodování o výhodách a nevýhodách uvažovaných politických možností metodou posouzení jejich možného dopadu. Tento postup se zabývá rovněž otázkou přidané hodnoty návrhů Komise.

Zásady navrhované Účetním dvorem týkající se koncepce evropské přidané hodnoty:

| — | Výdaje z rozpočtu Evropské unie vynaložené v Unii musí EU a jejím občanům nabízet jasné a viditelné přínosy, jichž by nemohlo být dosaženo výdaji pouze na národní, regionální nebo místní úrovni, ale spíše jich – z důvodu rozsahu či účinků navrhovaného opatření – může být lépe dosaženo na úrovni Unie. |
| --- | --- |

—

Výdaje z rozpočtu Evropské unie vynaložené v Unii musí EU a jejím občanům nabízet jasné a viditelné přínosy, jichž by nemohlo být dosaženo výdaji pouze na národní, regionální nebo místní úrovni, ale spíše jich – z důvodu rozsahu či účinků navrhovaného opatření – může být lépe dosaženo na úrovni Unie.

| — | Výdaje, které mají přeshraniční dopad se společným zájmem, mají zcela zjevně větší šanci být zahrnuty do opatření EU než výdaje s omezeným geografickým dopadem. |
| --- | --- |

—

Výdaje, které mají přeshraniční dopad se společným zájmem, mají zcela zjevně větší šanci být zahrnuty do opatření EU než výdaje s omezeným geografickým dopadem.

| — | Přiměřené soustředění výdajů přispěje velmi pravděpodobně k dosažení cíle, kterým je vytvořit přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

—

Přiměřené soustředění výdajů přispěje velmi pravděpodobně k dosažení cíle, kterým je vytvořit přidanou hodnotu.

| — | U výdajů mimo Unii (např. na rozvojovou pomoc) se přidaná hodnota také pravděpodobně zvýší selektivním přístupem: důrazem na koordinaci rozvojové pomoci v takových oblastech, kde existuje celosvětová podpora dárců, a zaměřením na činnosti, pro které mají specifické odborné zkušenosti EU zvláštní hodnotu (31). |
| --- | --- |

—

U výdajů mimo Unii (např. na rozvojovou pomoc) se přidaná hodnota také pravděpodobně zvýší selektivním přístupem: důrazem na koordinaci rozvojové pomoci v takových oblastech, kde existuje celosvětová podpora dárců, a zaměřením na činnosti, pro které mají specifické odborné zkušenosti EU zvláštní hodnotu (31).

Komise se domnívá, že přidaná hodnota politického projektu by měla být klíčovou zkouškou odůvodňující výdaje na úrovni EU.

Komise ověřila přidanou hodnotu navrhovaných výdajů ve všech oblastech politiky při vypracovávání svých návrhů rozpočtu EU pro období 2007–2013, a to s použitím následujících kritérií:

| — | Účelnost: když opatření na úrovni EU je jediný způsob, jak dosáhnout cíle. |
| --- | --- |

—

Účelnost: když opatření na úrovni EU je jediný způsob, jak dosáhnout cíle.

| — | Efektivita: když EU nabízí vyšší hodnotu za vynaložené peníze. |
| --- | --- |

—

Efektivita: když EU nabízí vyšší hodnotu za vynaložené peníze.

| — | Synergie: když jsou opatření na úrovni EU nezbytná pro doplnění, stimulování a zefektivnění akcí. |
| --- | --- |

—

Synergie: když jsou opatření na úrovni EU nezbytná pro doplnění, stimulování a zefektivnění akcí.

Komise navrhla nový víceletý finanční rámec a odvětvové nástroje a programy tak, aby:

| — | Dosahování cílů bylo možno lépe dosáhnout prostřednictvím výdajů na úrovni EU. |
| --- | --- |

—

Dosahování cílů bylo možno lépe dosáhnout prostřednictvím výdajů na úrovni EU.

| — | Přínos výdajů na úrovni EU byl zřejmý. |
| --- | --- |

—

Přínos výdajů na úrovni EU byl zřejmý.

| — | Přidaná hodnota EU byla výrazná. |
| --- | --- |

—

Přidaná hodnota EU byla výrazná.

| — | Sdružování zdrojů na úrovni EU přinášelo úspory z rozsahu a lepší výsledky. |
| --- | --- |

—

Sdružování zdrojů na úrovni EU přinášelo úspory z rozsahu a lepší výsledky.

Sdělení Komise „Agenda pro změnu“ z října 2011 a následné závěry Rady ze dne 14. května 2012 doporučují lepší zaměření na země, které potřebují pomoc nejvíce, a zaměření na omezený počet odvětví, kde dopad může být maximalizován a přidaná hodnota EU je evidentní.

| 10.32 | Účetní dvůr konstatoval, že u výdajových programů, při nichž nevzniká evropská přidaná hodnota, je z podstaty nepravděpodobné, že představují účelné a efektivní využití peněz daňových poplatníků EU (32). Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 uvedl Účetní dvůr příklady toho, kdy existence evropské přidané hodnoty byla přinejmenším sporná: |
| --- | --- |

10.32

Účetní dvůr konstatoval, že u výdajových programů, při nichž nevzniká evropská přidaná hodnota, je z podstaty nepravděpodobné, že představují účelné a efektivní využití peněz daňových poplatníků EU (32). Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 uvedl Účetní dvůr příklady toho, kdy existence evropské přidané hodnoty byla přinejmenším sporná:

| 10.32 | Komise se domnívá, že hodnocení přidané hodnoty výdajových programů musí být provedeno v souvislosti se stanovenými cíli a s ohledem na kritéria používaná při původních testech přidané hodnoty návrhů Komise. (viz rámeček 10.2) |
| --- | --- |

10.32

| — | evropská přidaná hodnota záručního mechanismu malých a středních podniků (SMEG) nebyla prokázána, neboť výsledků mechanismu mohlo být dosaženo i financováním v rámci národních režimů (33), |
| --- | --- |

—

evropská přidaná hodnota záručního mechanismu malých a středních podniků (SMEG) nebyla prokázána, neboť výsledků mechanismu mohlo být dosaženo i financováním v rámci národních režimů (33),

| — | Komise již zohlednila poznatek v diskusi a plánování příští generace finančních nástrojů ve víceletém finančním rámci po roce 2013, kde „zajištění evropské přidané hodnoty“ je jednou z klíčových zásad, které musí splnit všechny navrhované nástroje. |
| --- | --- |

—

| — | přidaná hodnota projektů z oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných z EFRR se vzhledem k neexistenci vhodného systému pro stanovování cílů a monitorování dosažených výsledků na základě těchto cílů posuzovala jen obtížně (34), |
| --- | --- |

—

přidaná hodnota projektů z oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných z EFRR se vzhledem k neexistenci vhodného systému pro stanovování cílů a monitorování dosažených výsledků na základě těchto cílů posuzovala jen obtížně (34),

| — | Komise konstatuje, že audit výkonnosti Účetního dvora zjistil u zkoumaných projektů cestovního ruchu vysoké účinky na zaměstnanost. |
| --- | --- |

—

| — | v případě podpory EU poskytované na vyřazování jaderných elektráren z provozu ve třech členských státech dospěl Účetní dvůr k závěru, že rámec politiky je vymezen poměrně volně, a doporučil, aby EU při rozhodnutí o poskytování další finanční pomoci vycházela z hodnocení evropské přidané hodnoty takovéto intervence (35). |
| --- | --- |

—

v případě podpory EU poskytované na vyřazování jaderných elektráren z provozu ve třech členských státech dospěl Účetní dvůr k závěru, že rámec politiky je vymezen poměrně volně, a doporučil, aby EU při rozhodnutí o poskytování další finanční pomoci vycházela z hodnocení evropské přidané hodnoty takovéto intervence (35).

| — | Komise se domnívá, že přidaná hodnota programů EU byla zřejmá: bez nich by se jen velmi obtížně dosahoval celkový cíl v podobě výrazného zlepšení jaderné bezpečnosti v EU a těžko by se pomohlo členským státům ve zmírňování důsledků předčasného uzavření JE.

  Dne 24. listopadu 2011 Komise navrhla nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (KOM(2011) 783) na období 2014–2020. K návrhu bylo připojeno komplexní posouzení dopadu obsahující ocenění přidané hodnoty EU. |
| --- | --- |

—

Dne 24. listopadu 2011 Komise navrhla nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (KOM(2011) 783) na období 2014–2020. K návrhu bylo připojeno komplexní posouzení dopadu obsahující ocenění přidané hodnoty EU.

| 10.33 | V nejnovějších stanoviscích Účetního dvora se poukazuje na nedostatky na straně Komise při definování cílů politiky z hlediska výsledků, tedy definování toho, čeho se má pomocí finančních prostředků EU dosáhnout (36). Bez jasných cílových hodnot stanovených pro očekávané výsledky bude pro Komisi i nadále obtížné dokazovat, že její výdaje přinášejí evropskou přidanou hodnotu, a tudíž poskytovat jistotu, že tyto výdaje jsou efektivní a účelné. |
| --- | --- |

10.33

V nejnovějších stanoviscích Účetního dvora se poukazuje na nedostatky na straně Komise při definování cílů politiky z hlediska výsledků, tedy definování toho, čeho se má pomocí finančních prostředků EU dosáhnout (36). Bez jasných cílových hodnot stanovených pro očekávané výsledky bude pro Komisi i nadále obtížné dokazovat, že její výdaje přinášejí evropskou přidanou hodnotu, a tudíž poskytovat jistotu, že tyto výdaje jsou efektivní a účelné.

| 10.33 | Ve svých návrzích „Rozpočtu pro EU 2020“ klade Komise větší důraz na výkonnost a výsledky a na plnění dlouhodobých strategických cílů Unie s dostupným rozpočtem na příštích sedm let.

  V souladu s tím byly veškeré programy a nástroje, zahrnuté do návrhu víceletého finančního rámce, navrženy tak, aby se zajistilo, že jejich výstupy a dopady podstatně přispějí k dosažení hlavních politických cílů EU, a tím se zdůrazňují očekávané výsledky a výkonnost. |
| --- | --- |

10.33

V souladu s tím byly veškeré programy a nástroje, zahrnuté do návrhu víceletého finančního rámce, navrženy tak, aby se zajistilo, že jejich výstupy a dopady podstatně přispějí k dosažení hlavních politických cílů EU, a tím se zdůrazňují očekávané výsledky a výkonnost.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 10.34 | Proces přípravy výročních zpráv o činnosti generálními ředitelstvími Komise se vyvíjí. Ve srovnání s minulým rokem byly zaznamenány vítané známky zlepšení (bod 10.7). |
| --- | --- |

10.34

Proces přípravy výročních zpráv o činnosti generálními ředitelstvími Komise se vyvíjí. Ve srovnání s minulým rokem byly zaznamenány vítané známky zlepšení (bod 10.7).

| 10.34 | Komise usiluje o neustálé zvyšování kvality a srozumitelnosti svých zpráv. |
| --- | --- |

10.34

| 10.35 | Otevřeným problémem však zůstává otázka relevantnosti, zejména co se týče vnitřního souladu cílů a ukazatelů, stanovování smysluplných kvantifikovaných cílových hodnot a každoročního měření pokroku. Podobně jako minulý rok nevykazovala tři generální ředitelství, která byla Účetním dvorem hodnocena, v části 1 výroční zprávy o činnosti informace o hospodárnosti a efektivnosti (viz body 10.8–10.12). |
| --- | --- |

10.35

Otevřeným problémem však zůstává otázka relevantnosti, zejména co se týče vnitřního souladu cílů a ukazatelů, stanovování smysluplných kvantifikovaných cílových hodnot a každoročního měření pokroku. Podobně jako minulý rok nevykazovala tři generální ředitelství, která byla Účetním dvorem hodnocena, v části 1 výroční zprávy o činnosti informace o hospodárnosti a efektivnosti (viz body 10.8–10.12).

| 10.35 | Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efektivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním řízení. Řada GŘ tak v roce 2011 učinila. |
| --- | --- |

10.35

| 10.36 | Cíle, ukazatele a cílové hodnoty stanovené v plánech řízení GŘ AGRI a GŘ DG REGIO byly obecně shodné s těmi, které byly použity ve výročních zprávách o činnosti, a byly většinou v souladu s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami z loňského roku. Avšak ne ke všem případům, kdy došlo ke změnám, bylo poskytnuto vysvětlení (viz body 10.13–10.16). |
| --- | --- |

10.36

Cíle, ukazatele a cílové hodnoty stanovené v plánech řízení GŘ AGRI a GŘ DG REGIO byly obecně shodné s těmi, které byly použity ve výročních zprávách o činnosti, a byly většinou v souladu s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami z loňského roku. Avšak ne ke všem případům, kdy došlo ke změnám, bylo poskytnuto vysvětlení (viz body 10.13–10.16).

| 10.36 | Komise souhlasí s tím, že změny oproti výroční zprávě z loňského roku si zaslouží vysvětlení. Současně však zastává názor, že v tomto ohledu byly poskytnuty dostatečné informace. |
| --- | --- |

10.36

| 10.37 | Právní omezení i praktické překážky snižovaly spolehlivost informací shromaždovaných generálními ředitelstvími od členských států v souvislosti s programy v rámci sdíleného řízení. V současnosti jsou přijímána určitá opatření, která mají členské státy motivovat k poskytování relevantních, srovnatelných a spolehlivých údajů o výkonnosti pro fondy společného strategického rámce v příštím programovém období, což může do budoucna přinést cenné poznatky. Je zde navíc dodatečný problém načasování (viz body 10.17–10.18). |
| --- | --- |

10.37

Právní omezení i praktické překážky snižovaly spolehlivost informací shromaždovaných generálními ředitelstvími od členských států v souvislosti s programy v rámci sdíleného řízení. V současnosti jsou přijímána určitá opatření, která mají členské státy motivovat k poskytování relevantních, srovnatelných a spolehlivých údajů o výkonnosti pro fondy společného strategického rámce v příštím programovém období, což může do budoucna přinést cenné poznatky. Je zde navíc dodatečný problém načasování (viz body 10.17–10.18).

| 10.37 | Komise dále zintenzívní kontrolu kvality údajů od členských států, kterou provádí Komise ve stávajícím programovém období. Komise však nepovažuje zajištění včasnosti údajů za obtížné.

  Vzhledem k sedmiletému programovému období se údaje dostupné 16 měsíců po skončení roku stále dají použít k přizpůsobení programů, u nichž údaje signalizují slabou výkonnost (viz odpověď k bodu 10.18). |
| --- | --- |

10.37

Vzhledem k sedmiletému programovému období se údaje dostupné 16 měsíců po skončení roku stále dají použít k přizpůsobení programů, u nichž údaje signalizují slabou výkonnost (viz odpověď k bodu 10.18).

| 10.38 | Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 Účetní dvůr konstatoval v souvislosti se třemi specifickými oblastmi, které analyzoval, že: |
| --- | --- |

10.38

Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 Účetní dvůr konstatoval v souvislosti se třemi specifickými oblastmi, které analyzoval, že:

10.38

| a) | ne vždy existují kvalitní posouzení potřeb, ačkoli takováto posouzení jsou klíčová při zajišťování, aby výdaje EU byly zaměřeny na oblasti (ať již zeměpisné či tematické), kde jsou nejvíc potřeba (body 10.22–10.24); |
| --- | --- |

a)

ne vždy existují kvalitní posouzení potřeb, ačkoli takováto posouzení jsou klíčová při zajišťování, aby výdaje EU byly zaměřeny na oblasti (ať již zeměpisné či tematické), kde jsou nejvíc potřeba (body 10.22–10.24);

| a) | Komise souhlasí s tím, že jasná analýza potřeb tvoří významnou součást programového cyklu, a pečlivě analyzuje případy, v nichž Účetní dvůr zjistil, že analýza potřeb nebyla provedena dostatečně |
| --- | --- |

a)

| b) | v koncepci programů existují nedostatky, což má negativní dopad na schopnost Komise zjistit výsledky a dopady výdajů EU a podávat o nich informace (body 10.25–10.30); |
| --- | --- |

b)

v koncepci programů existují nedostatky, což má negativní dopad na schopnost Komise zjistit výsledky a dopady výdajů EU a podávat o nich informace (body 10.25–10.30);

| b) | Komise uznává význam koncepce projektu, ale nesouhlasí se všemi hodnoceními Účetního dvora, pokud jde o případy uvedené v bodě 10.25 až 10.30. Komise však pečlivě analyzuje hodnocení Účetního dvora v tomto ohledu a mění své praktické postupy, je-li to vhodné k dosažení dalšího zlepšení koncepce projektu. |
| --- | --- |

b)

| c) | pro Komisi je obtížným úkolem dokazovat evropskou přidanou hodnotu výdajů EU (body 10.31–10.33). |
| --- | --- |

c)

pro Komisi je obtížným úkolem dokazovat evropskou přidanou hodnotu výdajů EU (body 10.31–10.33).

| c) | Do návrhu dalšího víceletého finančního rámce Komise zapracovala zásady uvedené v přezkumu rozpočtu na rok 2010, a to se zaměřením na přidanou hodnotu rozpočtu EU. |
| --- | --- |

c)

Doporučení

| 10.39 | Na základě tohoto přezkumu, ale také zjištění a závěrů za rok 2011 Účetní dvůr doporučuje: |
| --- | --- |

10.39

Na základě tohoto přezkumu, ale také zjištění a závěrů za rok 2011 Účetní dvůr doporučuje:

10.39

| — | Doporučení 1: Komise by se měla při koncipování nových výdajových programů snažit zaměřit svou činnost na výsledky a dopady, kterých chce dosáhnout. Jestliže není možné výsledky a dopady jednoduchým způsobem měřit, měla by zavést ukazatele a mezníky, které by vycházely z cílů „SMART“ (37) a které by dokazovaly, že činnosti Komise napomáhají dosáhnout jejích požadovaných cílů. |
| --- | --- |

—

Doporučení 1: Komise by se měla při koncipování nových výdajových programů snažit zaměřit svou činnost na výsledky a dopady, kterých chce dosáhnout. Jestliže není možné výsledky a dopady jednoduchým způsobem měřit, měla by zavést ukazatele a mezníky, které by vycházely z cílů „SMART“ (37) a které by dokazovaly, že činnosti Komise napomáhají dosáhnout jejích požadovaných cílů.

Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora a (jak už bylo stručně uvedeno) již přijala opatření v tomto směru.

Do návrhu dalšího víceletého finančního rámce Komise zapracovala zásady, které představila již v přezkumu rozpočtu na rok 2010:

| — | zaměřit se na plnění hlavních politických priorit, |
| --- | --- |

—

zaměřit se na plnění hlavních politických priorit,

| — | zaměřit se na přidanou hodnotu EU, |
| --- | --- |

—

zaměřit se na přidanou hodnotu EU,

| — | zaměřit se na dopady a výsledky, |
| --- | --- |

—

zaměřit se na dopady a výsledky,

| — | poskytovat vzájemné výhody v celé Evropské unii. |
| --- | --- |

—

poskytovat vzájemné výhody v celé Evropské unii.

| — | Doporučení 2: Komise by měla spolupracovat s členskými státy na zlepšování kvality a včasnosti poskytovaných údajů. Komise by měla zejména využít všechny budoucí poznatky v souvislosti s opatřeními pro fondy společného strategického rámce, aby dokázala motivovat členské státy k poskytování kvalitních údajů o výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Doporučení 2: Komise by měla spolupracovat s členskými státy na zlepšování kvality a včasnosti poskytovaných údajů. Komise by měla zejména využít všechny budoucí poznatky v souvislosti s opatřeními pro fondy společného strategického rámce, aby dokázala motivovat členské státy k poskytování kvalitních údajů o výkonnosti.

Komise souhlasí s tím, že spolupráce s členskými státy je důležitá pro zlepšení kvality a včasnosti údajů. Na základě prověrky s členskými státy, jejímž cílem bylo potvrdit správnost elektronicky předkládaných ukazatelů, je Komise přesvědčena, že kvalita údajů se bude nadále zvyšovat. Podle režimu hlášení v současném a navrhovaném budoucím nařízení však budou údaje za předchozí rok dostupné nejdříve v dubnu následujícího roku.

| — | Doporučení 3: Pro další programové období (2014–2020) by měla Komise prokázat a ve zprávách uvádět, jak zajišťuje evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

—

Doporučení 3: Pro další programové období (2014–2020) by měla Komise prokázat a ve zprávách uvádět, jak zajišťuje evropskou přidanou hodnotu.

Všechny konkrétní návrhy, které předkládá Komise legislativnímu orgánu, vymezují obecné a zvláštní cíle, jejichž dosažení bude přispívat k udržení přidané hodnoty EU v navržených finančních nástrojích.

---

(1)  Článek 318 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 83, 30.3.2010) obsahuje ustanovení o hodnotící zprávě o financích Unie založené na dosažených výsledcích, kterou předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě.

(2)  Čl. 60 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), stanoví, že výroční zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů a efektivnost a účelnost systému vnitřní kontroly.

(3)  Zvláštní zprávy Účetního dvora se vztahují na rozpočet EU i na evropské rozvojové fondy.

(4)  Článek 27 finančního nařízení.

(5)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení financí Unie založená na dosažených výsledcích, COM(2012) 40 final.

(6)  Články 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(7)  Stanovisko č. 4/2012 k hodnotící zprávě Komise o financích Unie založené na dosažených výsledcích podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 179, 20.6.2012).

(8)  Výročními zprávami o činnosti GŘ AGRI a GŘ REGIO se zabývala rovněž výroční zpráva Účetního dvora za rok 2010. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid bylo vytvořeno v lednu 2011 sloučením GŘ pro rozvoj a vztahy s africkými, karibskými a tichomořskými státy (GŘ DEV) a úřadu pro spolupráci EuropeAid (GŘ AIDCO).

(9)  GŘ AGRI: 56,2 miliardy EUR, GŘ REGIO: 32,9 miliardy EUR, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid: 4,1 miliardy EUR.

(10)  V této souvislosti Účetní dvůr provedl pouze omezený přezkum – viz bod 10.17.

(11)  Vzhledem k harmonogramu zveřejnění výroční zprávy Účetního dvora má Komise dispozici jen omezený čas na to, aby ve svých výročních zprávách o činnosti mohla zohlednit sdělení této výroční zprávy.

(12)  GŘ AGRI pět ukazatelů; GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid pět ukazatelů; GŘ REGIO jeden ukazatel.

(13)  Mezi tyto fondy patří Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond.

(14)  Přijaté znamená schválené ke zveřejnění. Samotné zveřejnění, které vyžaduje ještě grafickou úpravu, překlady do příslušných jazyků atd., následuje většinou o dva měsíce později.

(15)  Zvláštní zprávy Účetního dvora jsou k dispozici na jeho internetové stránce na následující adrese: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

(16)  Stanovisko č. 7/2011 k nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. C 47, 17.2.2012) a stanovisko č. 1/2012 k určitým návrhům nařízení týkajících se společné zemědělské politiky pro období 2014–2020 (http://eca.europa.eu).

(17)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2010, bod 8.36.

(18)  Zvláštní zpráva č. 14/2011 „Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky?“, bod 17 (http://eca.europa.eu).

(19)  Zvláštní zpráva č. 9/2011 „Byly projekty v oblasti elektronické správy (eGovernment) podporované z EFRR účelné?“, bod 56 a) (http://eca.europa.eu).

(20)  Zvláštní zpráva č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“, bod 26 a diagram 7 (http://eca.europa.eu).

(21)  Zvláštní zpráva č. 9/2011, bod 56 b).

(22)  Zvláštní zpráva č. 7/2011 „Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena?“, body 72 a 78 (http://eca.europa.eu).

(23)  Efekt mrtvé váhy nastává tehdy, kdy je opatření použito na podporu příjemců, kteří by i bez existence podpory provedli stejnou volbu.

(24)  Zvláštní zpráva č. 10/2011 „Jsou programy ‚Mléko do škol‘ a ‚Ovoce do škol‘ účelné?“, bod 53 (http://eca.europa.eu).

(25)  Zvláštní zpráva č. 3/2011 „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN“, body 23, 24 a 48 (http://eca.europa.eu).

(26)  Zvláštní zpráva č. 5/2011 „Režim jednotné platby (SPS): otázky, které je třeba řešit pro zkvalitnění jeho řádného finančního řízení“, bod 44 (http://eca.europa.eu).

(27)  Zvláštní zpráva č. 11/2011 „Je režim zeměpisných označení koncipován a řízen tak, aby byl účelný?“, bod 61 (http://eca.europa.eu).

(28)  Zvláštní zpráva č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“, body 51–58 a 76 (http://eca.europa.eu).

(29)  Pracovní dokument útvarů Komise, „Přidaná hodnota rozpočtu EU“, SEK(2011) 867 v konečném znění, oddíl 1.1., připojený k dokumentu „Rozpočet – Evropa 2020“, KOM(2011) 500 v konečném znění.

(30)  Stanovisko č. 1/2010 „Zlepšování finančního řízení rozpočtu Evropské unie: rizika a výzvy“, bod 18 (http://eca.europa.eu).

(31)  Odpověď Účetního dvora na sdělení Komise „Reformovat rozpočet, změnit Evropu“, bod 8, duben 2008.

(32)  Stanovisko č. 7/2011, bod 9.

(33)  Zvláštní zpráva č. 4/2011 „Audit záručního mechanismu malých a středních podniků“, bod 104 (http://eca.europa.eu).

(34)  Zvláštní zpráva č. 6/2011 „Byly projekty v oblasti cestovního ruchu spolufinancované z EFRR účelné?“, bod 46 (http://eca.europa.eu).

(35)  Zvláštní zpráva č. 16/2011, bod 42 b).

(36)  Stanovisko č. 7/2011, bod 10, a stanovisko č.1/2012, body 8 a 151.

(37)  Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené. Viz zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2010, bod 8.33.

(38)  Kilotuna ropného ekvivalentu (ktoe) je množství energie uvolněné při spalování jedné kilotuny ropy.

---

| 12.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 344/243 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 344/243

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH Z OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

2012/C 344/02

Výroční zpráva o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF)

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky evropských rozvojových fondů

Kapitola I – Provádění osmého, devátého a desátého ERF

Finanční plnění

Výroční zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu

Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

Spolehlivost účetní závěrky

Správnost operací

Účelnost systémů

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 1. | Tato výroční zpráva předkládá posouzení Evropských rozvojových fondů (ERF), které provedl Účetní dvůr. Hlavní informace o činnostech a výdajích ERF za rok 2011 jsou uvedeny v
  tabulce 1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

1.

Tato výroční zpráva předkládá posouzení Evropských rozvojových fondů (ERF), které provedl Účetní dvůr. Hlavní informace o činnostech a výdajích ERF za rok 2011 jsou uvedeny v
  tabulce 1
  .

Tabulka 1 –   Evropské rozvojové fondy – hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby 2011 | Způsob rozpočtového řízení |
| Evropské rozvojové fondy | 8. ERF | Správní výdaje | 0 | |
| Provozní výdaje | | |
| Projekty | 8 | přímé centralizované |
| Rozpočtová podpora | 0 | přímé centralizované |
| Projekty | 19 | nepřímé centralizované |
| Projekty | 59 | decentralizované |
| Projekty | 3 | sdílené |
| | 89 | |
| 9. ERF | Správní výdaje | 3 | |
| Provozní výdaje | | |
| Projekty | 112 | přímé centralizované |
| Rozpočtová podpora | 77 | přímé centralizované |
| Projekty | –4 | nepřímé centralizované |
| Projekty | 591 | decentralizované |
| Projekty | 127 | sdílené |
| | 906 | |
| 10. ERF | Správní výdaje | 90 | |
| Provozní výdaje | | |
| Projekty | 210 | přímé centralizované |
| Rozpočtová podpora | 660 | přímé centralizované |
| Projekty | 29 | nepřímé centralizované |
| Projekty | 407 | decentralizované |
| Projekty | 483 | sdílené |
| | 1 879 | |
| Správní výdaje celkem | 93 | |
| Provozní výdaje celkem (projekty) | 2 044 | |
| Provozní výdaje celkem (rozpočtová podpora) | 737 | |
| Platby celkem
   (43) | 2 874 | |
| Individuální závazky celkem
   (43)
   (44) | 2 509 | |
| Souhrnné závazky celkem
   (43)
   (44) | 3 049 | |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů GŘ DEVCO. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby 2011

Způsob rozpočtového řízení

Evropské rozvojové fondy

8. ERF

Správní výdaje

0

Provozní výdaje

Projekty

8

přímé centralizované

Rozpočtová podpora

0

přímé centralizované

Projekty

19

nepřímé centralizované

Projekty

59

decentralizované

Projekty

3

sdílené

89

9. ERF

Správní výdaje

3

Provozní výdaje

Projekty

112

přímé centralizované

Rozpočtová podpora

77

přímé centralizované

Projekty

–4

nepřímé centralizované

Projekty

591

decentralizované

Projekty

127

sdílené

906

10. ERF

Správní výdaje

90

Provozní výdaje

Projekty

210

přímé centralizované

Rozpočtová podpora

660

přímé centralizované

Projekty

29

nepřímé centralizované

Projekty

407

decentralizované

Projekty

483

sdílené

1 879

Správní výdaje celkem

93

Provozní výdaje celkem (projekty)

2 044

Provozní výdaje celkem (rozpočtová podpora)

737

Platby celkem
   (43)

2 874

Individuální závazky celkem
   (43)
   (44)

2 509

Souhrnné závazky celkem
   (43)
   (44)

3 049

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů GŘ DEVCO.

Zvláštní charakteristiky evropských rozvojových fondů

| 2. | ERF jsou hlavním nástrojem poskytování pomoci Evropské unie určené na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů Evropské unie se státy AKT a ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Dohoda je zaměřena na cíl omezení a případného vymýcení chudoby v souladu s cíli udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT a ZZÚ do světové ekonomiky. Vychází ze tří vzájemně se doplňujících pilířů:






  — | rozvojové spolupráce, |
| --- | --- | --- |

2.

ERF jsou hlavním nástrojem poskytování pomoci Evropské unie určené na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů Evropské unie se státy AKT a ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Dohoda je zaměřena na cíl omezení a případného vymýcení chudoby v souladu s cíli udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT a ZZÚ do světové ekonomiky. Vychází ze tří vzájemně se doplňujících pilířů:

—

rozvojové spolupráce,

| — | hospodářské a obchodní spolupráce a |
| --- | --- |

—

hospodářské a obchodní spolupráce a

| — | politického rozměru. |
| --- | --- |

—

politického rozměru.

| 3. | Jednotlivé ERF jsou financovány členskými státy, řídí se svými vlastními finančními nařízeními a jsou spravovány mimo rámec souhrnného rozpočtu EU. Za finanční provádění operací financovaných z prostředků ERF odpovídá Evropská komise. Evropská investiční banka (EIB) řídí investiční nástroj, na který se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

Jednotlivé ERF jsou financovány členskými státy, řídí se svými vlastními finančními nařízeními a jsou spravovány mimo rámec souhrnného rozpočtu EU. Za finanční provádění operací financovaných z prostředků ERF odpovídá Evropská komise. Evropská investiční banka (EIB) řídí investiční nástroj, na který se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (1)
   (2).

| 3. | Odpovědnost a transparentnost při provádění operací investiční facility je zajištěna zveřejňováním výroční zprávy investiční facility, každoročním externím finančním auditem a dohledem Evropského účetního dvora nad operacemi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Operace financované z jednotlivých ERF jsou programovány na počátku každého příslušného období financování. Strategický dokument země, který připravuje Komise a dotčený stát AKT nebo ZZÚ návazně na konzultace se širokou škálou účastníků rozvojového procesu, stanoví cíle a strategie střednědobého rozvoje dané země. Uvádí také programovatelnou částku přídělu finančních prostředků EU, kterou může daná země nebo regionální organizace využít. |
| --- | --- |

4.

Operace financované z jednotlivých ERF jsou programovány na počátku každého příslušného období financování. Strategický dokument země, který připravuje Komise a dotčený stát AKT nebo ZZÚ návazně na konzultace se širokou škálou účastníků rozvojového procesu, stanoví cíle a strategie střednědobého rozvoje dané země. Uvádí také programovatelnou částku přídělu finančních prostředků EU, kterou může daná země nebo regionální organizace využít.

| 5. | Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zahájila činnost dne 1. prosince 2010. ESVČ společně s příslušnými útvary Komise v rámci programového cyklu pro většinu nástrojů vnější činnosti připravuje rozhodnutí Komise pro příděly jednotlivým zemím, celostátní a regionální strategické dokumenty a národní a regionální orientační programy. |
| --- | --- |

5.

Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zahájila činnost dne 1. prosince 2010. ESVČ společně s příslušnými útvary Komise v rámci programového cyklu pro většinu nástrojů vnější činnosti připravuje rozhodnutí Komise pro příděly jednotlivým zemím, celostátní a regionální strategické dokumenty a národní a regionální orientační programy.

| 6. | Po zřízení ESVČ a reorganizaci Komise v roce 2011 sloučilo nově vytvořené Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zkušenosti v oblasti politik bývalého Generálního ředitelství pro rozvoj a vztahy se státy AKT s prováděcími zdroji předešlého Úřadu pro spolupráci EuropeAid. V červnu 2011 vstoupila v platnost nová organizační struktura GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a byla stanovena nová prohlášení o úkolech na úrovni generálního ředitelství, ředitelství a oddělení. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid provádí širokou škálu nástrojů vnější pomoci Komise (3) financovaných z ERF a souhrnného rozpočtu (4). V roce 2011 řídilo téměř všechna opatření ERF GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. Malá část těchto opatření (5) se týkala humanitární pomoci a byla řízena Generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). |
| --- | --- |

6.

Po zřízení ESVČ a reorganizaci Komise v roce 2011 sloučilo nově vytvořené Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zkušenosti v oblasti politik bývalého Generálního ředitelství pro rozvoj a vztahy se státy AKT s prováděcími zdroji předešlého Úřadu pro spolupráci EuropeAid. V červnu 2011 vstoupila v platnost nová organizační struktura GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a byla stanovena nová prohlášení o úkolech na úrovni generálního ředitelství, ředitelství a oddělení. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid provádí širokou škálu nástrojů vnější pomoci Komise (3) financovaných z ERF a souhrnného rozpočtu (4). V roce 2011 řídilo téměř všechna opatření ERF GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. Malá část těchto opatření (5) se týkala humanitární pomoci a byla řízena Generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO).

| 7. | Opatření ERF se provádějí prostřednictvím projektů a rozpočtové podpory (6) na základě tří hlavních způsobů plnění (7) (viz
  tabulka 1
  ):






  a) | v rámci centralizovaného řízení (42 % plateb v roce 2011) Komise provádí činnosti v oblasti poskytování pomoci přímo; |
| --- | --- | --- |

7.

Opatření ERF se provádějí prostřednictvím projektů a rozpočtové podpory (6) na základě tří hlavních způsobů plnění (7) (viz
  tabulka 1
  ):

a)

v rámci centralizovaného řízení (42 % plateb v roce 2011) Komise provádí činnosti v oblasti poskytování pomoci přímo;

| b) | v rámci společného řízení (21 % plateb v roce 2011) odpovídají za provádění akcí financovaných Evropskou unií mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými standardy. Hlavními partnery GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid jsou agentury Organizace spojených národů a dále Světová banka; |
| --- | --- |

b)

v rámci společného řízení (21 % plateb v roce 2011) odpovídají za provádění akcí financovaných Evropskou unií mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými standardy. Hlavními partnery GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid jsou agentury Organizace spojených národů a dále Světová banka;

| c) | v rámci decentralizovaného řízení (37 % plateb v roce 2011) může Komise pověřit řízením některých úkolů orgány přijímajících zemí. Ve většině případů se v režimu decentralizovaného řízení mají stále uplatňovat postupy Komise a GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zůstává odpovědné za provádění kontrol ex ante (např. ve věci zadávání zakázek a faktur) a za provádění plateb dodavatelům. |
| --- | --- |

c)

v rámci decentralizovaného řízení (37 % plateb v roce 2011) může Komise pověřit řízením některých úkolů orgány přijímajících zemí. Ve většině případů se v režimu decentralizovaného řízení mají stále uplatňovat postupy Komise a GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zůstává odpovědné za provádění kontrol ex ante (např. ve věci zadávání zakázek a faktur) a za provádění plateb dodavatelům.

| 8. | Vnější pomoc financovaná z evropských rozvojových fondů a souhrnného rozpočtu se provádí ve vysoce rizikovém prostředí, zejména v důsledku geograficky roztříštěných činností a široké škály nástrojů spolupráce, realizačních metod, vlastních finančních pravidel a postupů a prováděcích organizací. Kromě toho má mnoho partnerských zemí nedostatečné institucionální a správní kapacity. |
| --- | --- |

8.

Vnější pomoc financovaná z evropských rozvojových fondů a souhrnného rozpočtu se provádí ve vysoce rizikovém prostředí, zejména v důsledku geograficky roztříštěných činností a široké škály nástrojů spolupráce, realizačních metod, vlastních finančních pravidel a postupů a prováděcích organizací. Kromě toho má mnoho partnerských zemí nedostatečné institucionální a správní kapacity.

| 8. | Komise tato rizika zmírňuje opatřeními pro včasné odhalení a nápravu nesrovnalostí. EuropeAid provádí (v ústředí i delegacích) vysokou míru kontrol ex ante z hlediska rozsahu i charakteru kontrol a kontroluje mnohem více prvků než jen finanční záruky vyžadované právními předpisy. Ve strategii kontrol rovněž hrají významnou úlohu preventivní opatření, včetně poskytování rozsáhlé odborné přípravy zaměstnancům Komise i specificky navrženého školení pro vnitrostátní schvalující osoby. Mimoto byla v řadě zemí zavedena pro tyto osoby podpora. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dohoda z Cotonou stanoví (8), že přímá rozpočtová pomoc by měla být poskytována na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem, jmenovitě tam, kde je řízení veřejných výdajů dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní. |
| --- | --- |

9.

Dohoda z Cotonou stanoví (8), že přímá rozpočtová pomoc by měla být poskytována na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem, jmenovitě tam, kde je řízení veřejných výdajů dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní.

| 10. | Tato právní ustanovení nabízejí široký prostor pro výklad (9) a to, co se považuje za „dostatečné“ z hlediska transparentnosti, odpovědnosti a efektivnosti řízení veřejných financí, se může do značné míry lišit v závislosti na konkrétní situaci dané země, ale i na směřování její vlády. Za takových okolností je třeba připomenout následující:






  a) | Rozpočtová podpora je často poskytována zemím se slabými systémy řízení veřejných financí. Jedno z důležitých rizik spočívá v tom, že rozpočet přijímající země může být ovlivněn podvody a korupcí. Vzhledem k tomu, že finanční prostředky převáděné v rámci operací rozpočtové podpory jsou slučovány s ostatními zdroji v rozpočtu dané země (tzv. „zastupitelnost“), jsou také ohroženy stejnými nedostatky v řízení veřejných financí. |
| --- | --- | --- |

10.

Tato právní ustanovení nabízejí široký prostor pro výklad (9) a to, co se považuje za „dostatečné“ z hlediska transparentnosti, odpovědnosti a efektivnosti řízení veřejných financí, se může do značné míry lišit v závislosti na konkrétní situaci dané země, ale i na směřování její vlády. Za takových okolností je třeba připomenout následující:

a)

Rozpočtová podpora je často poskytována zemím se slabými systémy řízení veřejných financí. Jedno z důležitých rizik spočívá v tom, že rozpočet přijímající země může být ovlivněn podvody a korupcí. Vzhledem k tomu, že finanční prostředky převáděné v rámci operací rozpočtové podpory jsou slučovány s ostatními zdroji v rozpočtu dané země (tzv. „zastupitelnost“), jsou také ohroženy stejnými nedostatky v řízení veřejných financí.

| b) | Protože operace rozpočtové podpory se provádějí prostřednictvím systémů, procesů a institucí řízení veřejných financí partnerských zemí, nemůže audit Účetního dvora zaměřený na legalitu a správnost jít za rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtů partnerských zemí. |
| --- | --- |

b)

Protože operace rozpočtové podpory se provádějí prostřednictvím systémů, procesů a institucí řízení veřejných financí partnerských zemí, nemůže audit Účetního dvora zaměřený na legalitu a správnost jít za rámec fáze, kdy je podpora vyplacena do rozpočtů partnerských zemí.

| c) | Komise má širokou volnost rozhodování o tom, zda je určitá partnerská země způsobilá k rozpočtové podpoře. V důsledku této široké možnosti výkladu jsou operace rozpočtové podpory prováděné Komisí méně náchylné k chybám z hlediska legality a správnosti. |
| --- | --- |

c)

Komise má širokou volnost rozhodování o tom, zda je určitá partnerská země způsobilá k rozpočtové podpoře. V důsledku této široké možnosti výkladu jsou operace rozpočtové podpory prováděné Komisí méně náchylné k chybám z hlediska legality a správnosti.

| 10. a) až c) | Komise plně nesdílí názor Účetního dvora na způsob fungování rozpočtové podpory.

  Rozpočtová podpora je poskytována v rozvojovém prostředí, v němž mají hlavní vládní systémy, například řízení veřejných financích, v některých případech velké nedostatky. Podmínky způsobilosti jsou však přísné. Partnerský stat má nárok na rozpočtovou podporu pouze tehdy, jestliže vláda uplaťňuje relevantní a důvěryhodnou strategii pro nápravu těchto nedostatků. Komise může rovněž požádat o zavedení specifických krátkodobých opatření na zmírnění rizik. Nové pokyny pro rozpočtovou kontrolu (40), (které byly v roce 2012 přezkoumány na základě návrhu Komise (41) a závěrů Rady ze dne 14. května 2012 pro nový přístup k rozpočtové podpoře,) nyní obsahují řadu nových ustanovení, která tato pravidla vyjasňují. Jedná se mimo jiné o nova pravidla způsobilosti, pokud jde o transparentnost a dohled, o process formálního posouzení rizik a o pokyny pro vedoucí pracovníky.


  Účelem necílené rozpočtové podpory je spíše odměňování výsledků než financování činností. Je proto jasné, že audit nemůže jít za rámec fáze převodu finančních prostředků, který byl proveden po splnění dohodnutých podmínek. Audit činností, které lze z plateb rozpočtové podpory financovat, však spadá do působnosti národních kontrolních orgánů, jimž doprovodné programy nabízejí konkrétní podporu.


  Tento způsob poskytování podpory je jedním z opatření, jimiž Komise reagovala na výzvy mezinárodního společenství pro rozvoj a zainteresovaných stran z EU k zavedení efektivnějších postupů, které by byly zaměřené na výsledky a odpovědnost a které by byly administrativně méně náročné a snížily náklady partnerských zemí na transakce. |
| --- | --- |

10. a) až c)

Rozpočtová podpora je poskytována v rozvojovém prostředí, v němž mají hlavní vládní systémy, například řízení veřejných financích, v některých případech velké nedostatky. Podmínky způsobilosti jsou však přísné. Partnerský stat má nárok na rozpočtovou podporu pouze tehdy, jestliže vláda uplaťňuje relevantní a důvěryhodnou strategii pro nápravu těchto nedostatků. Komise může rovněž požádat o zavedení specifických krátkodobých opatření na zmírnění rizik. Nové pokyny pro rozpočtovou kontrolu (40), (které byly v roce 2012 přezkoumány na základě návrhu Komise (41) a závěrů Rady ze dne 14. května 2012 pro nový přístup k rozpočtové podpoře,) nyní obsahují řadu nových ustanovení, která tato pravidla vyjasňují. Jedná se mimo jiné o nova pravidla způsobilosti, pokud jde o transparentnost a dohled, o process formálního posouzení rizik a o pokyny pro vedoucí pracovníky.

Účelem necílené rozpočtové podpory je spíše odměňování výsledků než financování činností. Je proto jasné, že audit nemůže jít za rámec fáze převodu finančních prostředků, který byl proveden po splnění dohodnutých podmínek. Audit činností, které lze z plateb rozpočtové podpory financovat, však spadá do působnosti národních kontrolních orgánů, jimž doprovodné programy nabízejí konkrétní podporu.

Tento způsob poskytování podpory je jedním z opatření, jimiž Komise reagovala na výzvy mezinárodního společenství pro rozvoj a zainteresovaných stran z EU k zavedení efektivnějších postupů, které by byly zaměřené na výsledky a odpovědnost a které by byly administrativně méně náročné a snížily náklady partnerských zemí na transakce.

| 11. | Platby mezinárodním organizacím na akce financované větším počtem dárců jsou také vystaveny zvláštním rizikům, a to částečně v důsledku tzv. nominálního přístupu uplatňovaného Komisí (10). |
| --- | --- |

11.

Platby mezinárodním organizacím na akce financované větším počtem dárců jsou také vystaveny zvláštním rizikům, a to částečně v důsledku tzv. nominálního přístupu uplatňovaného Komisí (10).

| 11. | Komise si není vědoma žádných konkrétních problémů s „nominálním přístupem“ (tento přístup byl vypracován v posledních letech, aby Komisi umožnil zapojit se do opatření, kterých se účastní více dárců, například do svěřeneckých fondů). Tento přístup zaručuje splnění všech právních požadavků, které platí pro financování vnějších akcí EU (tím, že zajišťuje, aby všechny činnosti, které nelze financovat podle pravidel EU, byly financovány z příspěvků jiných dárců), a zároveň umožňuje vynakládat prostředky EU co nejúčelněji (díky koordinaci dárců) v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

  Komise toto riziko omezuje tím, že před zahájením každé spolupráce předem vyhodnotí postupy, které partnerské mezinárodní organizace používají pro účetnictví, audit, vnitřní kontrolu a zadávání zakázek, ujistí se o přítomnosti jejích zaměstnanců v terénu (a jejich účasti v řídících skupinách) a ověří důkladnost celkového povinného finančního vykazování dané mezinárodní organizace. Komise kromě toho při provádění vnějších akcí pravidelně kontroluje systémy pomocí ověřovacích návštěv uskutečňovaných externími auditory.


  Auditoři EuropeAid a Echo dosud neohlásili žádné zjištění nebo „specifické riziko“ této povahy.


  Komise se domnívá, že opatření, která sama zavedla pro interní kontrolu, spolu s opatřeními, která používají mezinárodní organizace, omezují toto teoretické riziko na úroveň, na níž je vskutku zanedbatelné. |
| --- | --- |

11.

Komise toto riziko omezuje tím, že před zahájením každé spolupráce předem vyhodnotí postupy, které partnerské mezinárodní organizace používají pro účetnictví, audit, vnitřní kontrolu a zadávání zakázek, ujistí se o přítomnosti jejích zaměstnanců v terénu (a jejich účasti v řídících skupinách) a ověří důkladnost celkového povinného finančního vykazování dané mezinárodní organizace. Komise kromě toho při provádění vnějších akcí pravidelně kontroluje systémy pomocí ověřovacích návštěv uskutečňovaných externími auditory.

Auditoři EuropeAid a Echo dosud neohlásili žádné zjištění nebo „specifické riziko“ této povahy.

Komise se domnívá, že opatření, která sama zavedla pro interní kontrolu, spolu s opatřeními, která používají mezinárodní organizace, omezují toto teoretické riziko na úroveň, na níž je vskutku zanedbatelné.

KAPITOLA I –   PROVÁDĚNÍ OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO ERF

Finanční plnění

| 12. | V roce 2011 se osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Každá dohoda o ERF se obvykle uzavírá na období závazku zhruba pěti let, platby však mohou být prováděny po delší dobu. Osmý ERF (1995–2000) činí 14 625 milionů EUR a devátý ERF (2000–2007) 15 200 milionů EUR. |
| --- | --- |

12.

V roce 2011 se osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Každá dohoda o ERF se obvykle uzavírá na období závazku zhruba pěti let, platby však mohou být prováděny po delší dobu. Osmý ERF (1995–2000) činí 14 625 milionů EUR a devátý ERF (2000–2007) 15 200 milionů EUR.

| 13. | Desátý ERF (2008–2013) činí 22 682 milionů EUR. Z uvedené částky je 21 967 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 285 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR pro investiční nástroj, který EIB spravuje pro země AKT, resp. ZZÚ. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je pak vyhrazeno 430 milionů EUR. |
| --- | --- |

13.

Desátý ERF (2008–2013) činí 22 682 milionů EUR. Z uvedené částky je 21 967 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 285 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR pro investiční nástroj, který EIB spravuje pro země AKT, resp. ZZÚ. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je pak vyhrazeno 430 milionů EUR.

| 14. | V roce 2011 činily celkové příspěvky od členských států Komisi 3 100 milionů EUR včetně poslední výzvy k příspěvkům ve výši 660 milionů EUR v rámci devátého ERF a prvních příspěvků z desátého ERF ve výši 2 440 milionů EUR. |
| --- | --- |

14.

V roce 2011 činily celkové příspěvky od členských států Komisi 3 100 milionů EUR včetně poslední výzvy k příspěvkům ve výši 660 milionů EUR v rámci devátého ERF a prvních příspěvků z desátého ERF ve výši 2 440 milionů EUR.

| 15. | Tabulka 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění. Pro rok 2011 byly individuální závazky o 13 % nižší než cílová částka, zejména v důsledku prodlení při uzavírání zakázek na programy důležité infrastruktury a významných globálních závazků učiněných v posledních měsících roku 2011. Platby byly oproti plánu o 16 % nižší, hlavně kvůli nižším výplatám rozpočtové podpory, protože v některých případech nebyly splněny podmínky způsobilosti nebo došlo ke zpožděním projektů infrastruktury. Neuhrazené platby a staré a pozastavené nevyčerpané závazky (11) zůstaly v porovnání s rokem 2010 stabilní. |
| --- | --- |

15.

Tabulka 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění. Pro rok 2011 byly individuální závazky o 13 % nižší než cílová částka, zejména v důsledku prodlení při uzavírání zakázek na programy důležité infrastruktury a významných globálních závazků učiněných v posledních měsících roku 2011. Platby byly oproti plánu o 16 % nižší, hlavně kvůli nižším výplatám rozpočtové podpory, protože v některých případech nebyly splněny podmínky způsobilosti nebo došlo ke zpožděním projektů infrastruktury. Neuhrazené platby a staré a pozastavené nevyčerpané závazky (11) zůstaly v porovnání s rokem 2010 stabilní.

| 15. | EuropeAid splnilo v roce 2011 svůj celkový cíl závazků ve výši 3 250 milionů EUR na 101 % (jednalo se tedy o 3 279 milionů EUR). Smlouvy a platby však byly o něco málo nižší než stanovený cíl, zejména v důsledku rozhodnutí EuropeAid pozastavit platby programů rozpočtové podpory v případech, kdy nebyly naplněny podmínky výplaty (například ve Středoafrické republice kvůli závažnému nedodržení fiskálního cíle a neexistenci programu IMF a v Beninu kvůli neuspokojivým výsledkům při provádění národní rozvojové strategie a pomalé reformě správy veřejných financí). |
| --- | --- |

15.

Výroční zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu

| 16. | Finanční nařízení pro desátý ERF Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů (12). Podle názoru Účetního dvora tato zpráva přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na daný rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), jakož i finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2011. |
| --- | --- |

16.

Finanční nařízení pro desátý ERF Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů (12). Podle názoru Účetního dvora tato zpráva přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na daný rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), jakož i finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2011.

Tabulka 2 –   Kumulativní čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | Stav na konci roku 2010 | Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2011
  (v čisté výši) (50) | Stav na konci roku 2011 |
| Celková částka | Míra plnění (46) | 8. ERF (47) | 9. ERF (47) | 10. ERF | Celková částka | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | Celková částka | Míra plnění (46) |
| A – | ZDROJE
   (45) |

(v mil. EUR)

Stav na konci roku 2010

Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2011

(v čisté výši) (50)

Stav na konci roku 2011

Celková částka

Míra plnění (46)

8. ERF (47)

9. ERF (47)

10. ERF

Celková částka

8. ERF

9. ERF

10. ERF

Celková částka

Míra plnění (46)

A –

48 797

–38

70

25

57

10 663

16 552

21 639

48 854

B –   ČERPÁNÍ

| 1. | Souhrnné závazky
   (48) |
| --- | --- |

1.

37 778

77,4 %

–60

–9

3 118

3 049

10 640

16 454

13 735

40 827

83,6 %

| 2. | Individuální závazky
   (49) |
| --- | --- |

2.

32 324

66,2 %

–13

8

2 514

2 509

10 494

15 691

8 648

34 833

71,3 %

| 3. | Platby |
| --- | --- |

3.

26 334

54,0 %

90

905

1 879

2 874

10 330

14 026

4 852

29 208

59,8 %

| C – | Neuhrazené platby (B1–B3) |
| --- | --- |

C –

11 444

23,5 %

– 150

– 914

1 239

175

310

2 428

8 883

11 619

23,8 %

| D – | Disponibilní zůstatek (A–B1) |
| --- | --- |

D –

11 019

22,6 %

22

79

–3 093

–2 992

23

98

7 904

8 027

16,4 %

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a účetní závěrky k 31. prosinci 2011.

KAPITOLA II –   PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI PRO ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora

| | | |
| --- | --- | --- |

Spolehlivost účetní závěrky

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

| |
| --- |

Příjmy

Závazky

| |
| --- |

Platby

| |
| --- |

26. července 2012

| |
| --- |

| |
| --- |

předseda

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

| 17. | Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, uvedené v bodě VI prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu finančních výkazů (16) a zprávy o finančním plnění osmého, devátého a desátého ERF (17). Audit na základě testování prověřil důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace účetní závěrky. |
| --- | --- |

17.

Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, uvedené v bodě VI prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu finančních výkazů (16) a zprávy o finančním plnění osmého, devátého a desátého ERF (17). Audit na základě testování prověřil důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace účetní závěrky.

| 18. | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora týkající se správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, je popsána v části 2 přílohy 1.1 kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2011. Připomínky ke správnosti operací ERF uvedené v bodech VII až X prohlášení o věrohodnosti vycházejí z těchto prvků:






  a) | audit všech příspěvků členských států a vzorku ostatních druhů příjmových operací; |
| --- | --- | --- |

18.

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora týkající se správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, je popsána v části 2 přílohy 1.1 kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2011. Připomínky ke správnosti operací ERF uvedené v bodech VII až X prohlášení o věrohodnosti vycházejí z těchto prvků:

a)

audit všech příspěvků členských států a vzorku ostatních druhů příjmových operací;

| b) | audit vzorku 193 operací, které odpovídaly 30 souhrnným závazkům a 163 průběžným a konečným platbám provedeným delegacemi nebo ústředními útvary Komise (18). Pokud to bylo třeba, proběhla návštěva prováděcích organizací a konečných příjemců na místě, aby bylo možno uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo prohlášení o výdajích ověřit; |
| --- | --- |

b)

audit vzorku 193 operací, které odpovídaly 30 souhrnným závazkům a 163 průběžným a konečným platbám provedeným delegacemi nebo ústředními útvary Komise (18). Pokud to bylo třeba, proběhla návštěva prováděcích organizací a konečných příjemců na místě, aby bylo možno uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo prohlášení o výdajích ověřit;

| c) | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a v delegacích, které se týkalo následujících oblastí:






  i) | kontrolního prostředí a standardů vnitřní kontroly, |
| --- | --- | --- |

c)

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a v delegacích, které se týkalo následujících oblastí:

i)

kontrolního prostředí a standardů vnitřní kontroly,

| ii) | kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami včetně vnitrostátních schvalujících osob, |
| --- | --- |

ii)

kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami včetně vnitrostátních schvalujících osob,

| iii) | monitorování a dohledu, |
| --- | --- |

iii)

monitorování a dohledu,

| iv) | externích auditů, |
| --- | --- |

iv)

externích auditů,

| v) | interního auditu; |
| --- | --- |

v)

interního auditu;

| d) | přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu včetně posouzení výroční zprávy o činnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. |
| --- | --- |

d)

přezkum prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu včetně posouzení výroční zprávy o činnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid.

Spolehlivost účetní závěrky

| 19. | Účetní dvůr zjistil, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2011 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními daného finančního nařízení a s příslušnými účetními pravidly, která přijal jejich účetní. |
| --- | --- |

19.

Účetní dvůr zjistil, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2011 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními daného finančního nařízení a s příslušnými účetními pravidly, která přijal jejich účetní.

| 19. | Komise vítá kladné prohlášení o věrohodnosti, pokud jde o spolehlivost účtů ERF. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Stejně jako v předchozích letech kontroly Účetního dvora a vlastní kontroly GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 40) odhalily vysokou četnost chyb kódování (19). Ačkoli audit Účetního dvora zjistil, že účetní závěrka neobsahuje žádné významné (materiální) chyby, vyvolávají tyto kódovací chyby i nadále obavy, neboť ovlivňují přesnost údajů používaných při sestavování účetní závěrky, zvláště pokud jde o oddělování účetních období ke konci roku (20). |
| --- | --- |

20.

Stejně jako v předchozích letech kontroly Účetního dvora a vlastní kontroly GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 40) odhalily vysokou četnost chyb kódování (19). Ačkoli audit Účetního dvora zjistil, že účetní závěrka neobsahuje žádné významné (materiální) chyby, vyvolávají tyto kódovací chyby i nadále obavy, neboť ovlivňují přesnost údajů používaných při sestavování účetní závěrky, zvláště pokud jde o oddělování účetních období ke konci roku (20).

| 20. | Komise sdílí obavy Účetního dvora a bude nadále usilovat o zlepšování kvality údajů v informačním systému pro řízení vnější pomoci (CRIS). Nicméně jak uvádí Účetní dvůr, chyby kódování neměly žádný významný dopad na účetní závěrku.

  Viz rovněž odpověď k bodu 58 písm. b). |
| --- | --- |

20.

Viz rovněž odpověď k bodu 58 písm. b).

Správnost operací

| 21. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 1
  . |
| --- | --- |

21.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 1
  .

Příjmy

| 22. | Podle auditu příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, nebyly tyto operace ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

22.

Podle auditu příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, nebyly tyto operace ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

Závazky

| 23. | Podle auditu závazků, který Účetní dvůr provedl, nebyly tyto operace ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

23.

Podle auditu závazků, který Účetní dvůr provedl, nebyly tyto operace ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami.

Platby

| 24. | Audit Účetního dvora zjistil, že platby byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Při testování vzorku 163 operací Účetní dvůr zjistil chyby v 54 operacích (33 %). Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 5,1 % (21). |
| --- | --- |

24.

Audit Účetního dvora zjistil, že platby byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Při testování vzorku 163 operací Účetní dvůr zjistil chyby v 54 operacích (33 %). Nejpravděpodobnější míra chyb dle odhadu Účetního dvora činí 5,1 % (21).

| 25. | Pokud jde o 133 plateb na projekty obsažených ve vzorku, 47 (35 %) plateb vykazovalo chyby, z toho 29 (62 %) byly vyčíslitelné chyby. U 30 testovaných plateb rozpočtové podpory vykazovalo 7 (23 %) plateb chyby, z nichž všechny byly nevyčíslitelné. |
| --- | --- |

25.

Pokud jde o 133 plateb na projekty obsažených ve vzorku, 47 (35 %) plateb vykazovalo chyby, z toho 29 (62 %) byly vyčíslitelné chyby. U 30 testovaných plateb rozpočtové podpory vykazovalo 7 (23 %) plateb chyby, z nichž všechny byly nevyčíslitelné.

| 24.–26. | Komise v roce 2012 zvýší své úsilí o prevenci, odhalování a nápravu takových chyb.

  Komise nicméně upozorňuje, že kontroly EuropeAid mají víceletou strukturu a že některé chyby, na které Účetní dvůr upozornil, by byly napraveny později v běžném cyklu kontrol vnější pomoci. Téměř dvě třetiny plateb ve vzorku se týkají transakcí typu průběžných plateb nebo zúčtování, které je ještě možno ověřit a opravit při konečné platbě.


  Komise navíc kontroluje výdaje na vnější pomoc i po vyplacení konečné platby. EuropeAid a ECHO každý rok provádějí rozsáhlý program auditů ex post, který je vypracován na základě formálního vyhodnocení rizik.


  S ohledem na vysoce rizikové prostředí, v němž se rozvojová a humanitární pomoc poskytuje, však není reálně možné snížit riziko finanční chyby na nulu. |
| --- | --- |

24.–26.

Komise nicméně upozorňuje, že kontroly EuropeAid mají víceletou strukturu a že některé chyby, na které Účetní dvůr upozornil, by byly napraveny později v běžném cyklu kontrol vnější pomoci. Téměř dvě třetiny plateb ve vzorku se týkají transakcí typu průběžných plateb nebo zúčtování, které je ještě možno ověřit a opravit při konečné platbě.

Komise navíc kontroluje výdaje na vnější pomoc i po vyplacení konečné platby. EuropeAid a ECHO každý rok provádějí rozsáhlý program auditů ex post, který je vypracován na základě formálního vyhodnocení rizik.

S ohledem na vysoce rizikové prostředí, v němž se rozvojová a humanitární pomoc poskytuje, však není reálně možné snížit riziko finanční chyby na nulu.

Platby na projekty

| 26. | U operací souvisejících s projekty byla většina chyb zjištěna u grantů a dohod o příspěvcích s mezinárodními organizacemi; ze 45 testovaných operací vykazovalo chyby 26 (58 %). Bylo zjištěno, že i programové odhady (22) jsou náchylné k chybám, přičemž chyby byly nalezeny v 10 z 27 testovaných operací. |
| --- | --- |

26.

U operací souvisejících s projekty byla většina chyb zjištěna u grantů a dohod o příspěvcích s mezinárodními organizacemi; ze 45 testovaných operací vykazovalo chyby 26 (58 %). Bylo zjištěno, že i programové odhady (22) jsou náchylné k chybám, přičemž chyby byly nalezeny v 10 z 27 testovaných operací.

| 27. | Ze 47 projektových operací vykazujících chyby již 26 bylo předmětem externích auditů zadaných Komisí nebo příjemcem. Z 29 operací vykazujících vyčíslitelné chyby bylo 11 konečných plateb, které prošly kontrolou ze strany Komise (23). |
| --- | --- |

27.

Ze 47 projektových operací vykazujících chyby již 26 bylo předmětem externích auditů zadaných Komisí nebo příjemcem. Z 29 operací vykazujících vyčíslitelné chyby bylo 11 konečných plateb, které prošly kontrolou ze strany Komise (23).

| 27. | Kontroly ex ante je nutné posuzovat v kontextu celkového kontrolního systému, protože po konečné platbě mohou být ještě provedeny audity ex post a další kontroly. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Typy vyčíslitelných chyb zjištěných u dotčených plateb na projekty:






  a) | výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k odůvodnění výdajů (s vlivem na 5 operací), předběžné financování povoleno na výdaje, které příjemci nevynaložili (s vlivem na 3 operace) a uvedená množství přesahující rozsah provedených prací (s vlivem na 3 operace); |
| --- | --- | --- |

28.

Typy vyčíslitelných chyb zjištěných u dotčených plateb na projekty:

a)

výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k odůvodnění výdajů (s vlivem na 5 operací), předběžné financování povoleno na výdaje, které příjemci nevynaložili (s vlivem na 3 operace) a uvedená množství přesahující rozsah provedených prací (s vlivem na 3 operace);

| b) | způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se činností a služeb nezahrnutých v zakázce (s vlivem na 5 operací), nezpůsobilá DPH (s vlivem na 4 operace), nedodržení postupů zadávání zakázek ze strany příjemce (s vlivem na 4 operace), nedodržení pravidel původu nebo státní příslušnosti (s vlivem na 3 operace) a nedodržení limitů pro denní příspěvky (1 operace); |
| --- | --- |

b)

způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se činností a služeb nezahrnutých v zakázce (s vlivem na 5 operací), nezpůsobilá DPH (s vlivem na 4 operace), nedodržení postupů zadávání zakázek ze strany příjemce (s vlivem na 4 operace), nedodržení pravidel původu nebo státní příslušnosti (s vlivem na 3 operace) a nedodržení limitů pro denní příspěvky (1 operace);

| c) | přesnost: chyby ve výpočtech (s vlivem na 1 operaci) a použití nesprávných směnných kurzů (s vlivem na 3 operace). |
| --- | --- |

c)

přesnost: chyby ve výpočtech (s vlivem na 1 operaci) a použití nesprávných směnných kurzů (s vlivem na 3 operace).

| 28. a) až c) | Připomínky Účetního dvora vyčerpávajícím způsobem shrnují hlavní problémy při poskytování rozvojové a humanitární pomoci ve spolupráci s provádějícími organizacemi a partnerskými zeměmi.

  Pokud jde o uchovávání podkladové dokumentace, EuropeAid provádí v roce 2012 akční plán na zlepšení uchovávání záznamů a archivů v delegacích.


  Pokud jde o zúčtování, EuropeAid zahájilo proces interní reflexe s cílem vyjasnit výklad pojmu „vynaložené náklady“ pro účty zúčtování, protože právě výklad vedl k těmto chybám. Komise se domnívá, že se jedná o chyby, které se automaticky opraví, protože zúčtování, při němž byla vyplacena vyšší částka než částka nákladů, by bylo vyrovnáno následnými výdaji.


  Pokud jde o nedodržení pravidel původu, Komise zdůrazňuje, že platné právní předpisy stanoví výjimky z pravidel původu zboží v AKT/EU v řádně odůvodněných případech. EuropeAid uznává, že smluvní partneři měli v některých případech požádat o výjimku, ale domnívá se, že některé z těchto chyb, v případech, kdy byly splněny podmínky umožňující výjimku z pravidla, neměly žádný finanční dopad.


  Způsobilost DPH zůstává problematickým tématem a zabývají se jí nové návrhy v kontextu přezkumu finančního nařízení. Komise působí v zemích, kde je pro smluvní partnery (často nevládní organizace) obtížné, ne-li nemožné, nechat si od státu vrátit povinné platby DPH. |
| --- | --- |

28. a) až c)

Pokud jde o uchovávání podkladové dokumentace, EuropeAid provádí v roce 2012 akční plán na zlepšení uchovávání záznamů a archivů v delegacích.

Pokud jde o zúčtování, EuropeAid zahájilo proces interní reflexe s cílem vyjasnit výklad pojmu „vynaložené náklady“ pro účty zúčtování, protože právě výklad vedl k těmto chybám. Komise se domnívá, že se jedná o chyby, které se automaticky opraví, protože zúčtování, při němž byla vyplacena vyšší částka než částka nákladů, by bylo vyrovnáno následnými výdaji.

Pokud jde o nedodržení pravidel původu, Komise zdůrazňuje, že platné právní předpisy stanoví výjimky z pravidel původu zboží v AKT/EU v řádně odůvodněných případech. EuropeAid uznává, že smluvní partneři měli v některých případech požádat o výjimku, ale domnívá se, že některé z těchto chyb, v případech, kdy byly splněny podmínky umožňující výjimku z pravidla, neměly žádný finanční dopad.

Způsobilost DPH zůstává problematickým tématem a zabývají se jí nové návrhy v kontextu přezkumu finančního nařízení. Komise působí v zemích, kde je pro smluvní partnery (často nevládní organizace) obtížné, ne-li nemožné, nechat si od státu vrátit povinné platby DPH.

Příklady chyb jsou uvedeny níže.

Nedodržení pravidel pro zadávání zakázek a chybějící podkladová dokumentace

Účetní dvůr prověřoval konečnou platbu v rámci grantové dohody zajišťující podporu dodávek vody a hygieny a podporu lepšího řízení přírodních zdrojů v Etiopii. Zakázky byly zadávány na základě toho, že dodavatelé zaručili přístup k náhradním dílům a zařízením pro údržbu, ačkoli toto nebylo kritériem stanoveným v zadávací dokumentaci. Kromě toho část výdajů nebylo možné doložit podkladovou dokumentací v důsledku neuspokojivé kvality účetních záznamů příjemce. Auditoři, kterým příjemce zadal provedení kontroly výdajů, tyto problémy nezjistili.

Nedodržení pravidel pro zadávání zakázek a chybějící podkladová dokumentace

Dostupnost náhradních dílů a zařízení pro údržbu je závažným prvkem při přidělování zakázek týkajících se koupě vozidel, zejména v zemích, kde je přístup k těmto dílům a zařízením obtížný. Při zveřejnění oznámení o výběrovém řízení se příjemce dopustil chyby a toto kritérium potenciálním dodavatelům nesdělil. Při výběru dodavatelů, jimž se zakázka zadala, se však přihlíželo k předpokládané dostupnosti náhradních dílů a zařízení pro údržbu. Audit této zakázky byl navíc po vyhodnocení rizik, které provedla delegace, zařazen do auditního plánu pro rok 2010.

Nedodržení pravidla původu

Výdaje v rámci grantu na elektrifikaci venkova v Mosambiku se týkaly dodávek, které nesplňovaly pravidlo původu: dodávky pocházely z Číny, a nikoli z Evropské unie nebo zemí AKT. Auditoři, kterým příjemce zadal provedení kontroly výdajů, tyto problémy nezjistili.

Nedodržení pravidel původu

Platné právní předpisy výslovně umožňují odchýlit se v řádně odůvodněných případech od pravidel původu zboží z AKT/EU. V současné době je téměř nemožné vyhnout se při provádění tohoto druhu projektů v Africe dodávkám elektrického vybavení s původem mimo EU a AKT. Příjemce měl požádat o výjimku, kterou by mu Komise povolila, pokud by žádost byla řádně odůvodněná.

| 29. | Nejčastějším typem nevyčíslitelných chyb byla nedostatečná podkladová dokumentace (s vlivem na 14 operací) a neupravování záruk za plnění po změnách v zakázce (s vlivem na 3 operace). |
| --- | --- |

29.

Nejčastějším typem nevyčíslitelných chyb byla nedostatečná podkladová dokumentace (s vlivem na 14 operací) a neupravování záruk za plnění po změnách v zakázce (s vlivem na 3 operace).

| 29. | Viz odpověď k bodu 28 písm. a) až c). |
| --- | --- |

29.

Platby rozpočtové podpory

| 30. | Pokud jde o platby rozpočtové podpory, vyplývaly nevyčíslitelné chyby z toho, že nebylo dostatečně strukturovaným způsobem prokázáno splnění kritérií způsobilosti, protože výsledky řízení veřejných financí nebyly porovnány s cíli stanovenými pro zkoumané období. |
| --- | --- |

30.

Pokud jde o platby rozpočtové podpory, vyplývaly nevyčíslitelné chyby z toho, že nebylo dostatečně strukturovaným způsobem prokázáno splnění kritérií způsobilosti, protože výsledky řízení veřejných financí nebyly porovnány s cíli stanovenými pro zkoumané období.

| 30. | V uvedených konkrétních případech se Komise snaží sladit své hodnocení se standardními postupy, které uplatňuje v případě ostatních zemí. Vychází z ročního hodnocení pokroku podle jasně vymezených mezníků a cílů, které jí poskytuje strukturovaný přehled o dodržování kritéria způsobilosti. V roce 2011 Komise v řadě případů pozastavila platby, pokud podle jejího názoru nebylo v této oblasti dosaženo dostatečného pokroku.

  Nově zřízený Řídící výbor pro rozpočtovou podporu, který je složen z ředitelů a generálního ředitele EuropeAid, bude mimo jiné posuzovat všechny citlivé případy. Zlepší se tak správa a hodnocení kritéria způsobilosti.


  Viz též odpovědi k bodům 10 a 15. |
| --- | --- |

30.

Nově zřízený Řídící výbor pro rozpočtovou podporu, který je složen z ředitelů a generálního ředitele EuropeAid, bude mimo jiné posuzovat všechny citlivé případy. Zlepší se tak správa a hodnocení kritéria způsobilosti.

Viz též odpovědi k bodům 10 a 15.

Účelnost systémů

| 31. | Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 2
  . Účetní dvůr považuje systémy za částečně účelné. |
| --- | --- |

31.

Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly, kterou Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 2
  . Účetní dvůr považuje systémy za částečně účelné.

| 31. | Viz odpověď k bodu 56. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Jak je uvedeno v bodu 6, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid provádí většinu nástrojů vnější pomoci financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně účelnosti systémů dohledu a kontroly i spolehlivosti výroční zprávy o činnosti generálního ředitele („výroční zpráva o činnosti“) a prohlášení za rok 2011 týkají oblasti odpovědnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. |
| --- | --- |

32.

Jak je uvedeno v bodu 6, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid provádí většinu nástrojů vnější pomoci financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně účelnosti systémů dohledu a kontroly i spolehlivosti výroční zprávy o činnosti generálního ředitele („výroční zpráva o činnosti“) a prohlášení za rok 2011 týkají oblasti odpovědnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid.

Kontrolní prostředí

| 33. | GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid má jasnou kontrolní strategii pro prevenci nebo zjišťování a nápravu chyb a standardy vnitřní kontroly Komise jsou široce uplatňovány. GŘ má akční plán k posílení svých řídicích a kontrolních systémů (24), který řeší většinu zjištění a doporučení z předchozích výročních zpráv Účetního dvora. V roce 2011 GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zavedlo zejména novou verzi zprávy o řízení vnější pomoci (viz bod 39) a vydalo „nástroj pro finanční řízení pro příjemce prostředků EU určených pro vnější činnost“ (viz bod 41). |
| --- | --- |

33.

GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid má jasnou kontrolní strategii pro prevenci nebo zjišťování a nápravu chyb a standardy vnitřní kontroly Komise jsou široce uplatňovány. GŘ má akční plán k posílení svých řídicích a kontrolních systémů (24), který řeší většinu zjištění a doporučení z předchozích výročních zpráv Účetního dvora. V roce 2011 GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zavedlo zejména novou verzi zprávy o řízení vnější pomoci (viz bod 39) a vydalo „nástroj pro finanční řízení pro příjemce prostředků EU určených pro vnější činnost“ (viz bod 41).

| 33. | I další pokyny byly výrazně rozšířeny, v roce 2011 byl například na internetu zveřejněn Praktický průvodce smlouvami a modul elektronického vzdělávání na stejné téma, takže pokyny pro zadávání a řízení zakázek jsou na požádání k dispozici veřejnosti, zejména prováděcím organizacím. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Výroční zpráva o činnosti uvádí, že přetrvávajícím problémem je politika lidských zdrojů (25), a to v důsledku vysoké fluktuace zaměstnanců a také reorganizace, k níž došlo v polovině roku 2011 (viz bod 6). Důvod ke znepokojení spočíval v tom, že zaměstnanci GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byli využíváni k jiným úkolům než k řízení pomoci, nad rámec mezí flexibility dohodnutých s ESVČ. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid se domnívá, že pokud nebude provedeno zpětné vyrovnání zdrojů, bude to mít nepříznivý dopad na prohlášení o věrohodnosti, které bude možné vydat pro rok 2012. |
| --- | --- |

34.

Výroční zpráva o činnosti uvádí, že přetrvávajícím problémem je politika lidských zdrojů (25), a to v důsledku vysoké fluktuace zaměstnanců a také reorganizace, k níž došlo v polovině roku 2011 (viz bod 6). Důvod ke znepokojení spočíval v tom, že zaměstnanci GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byli využíváni k jiným úkolům než k řízení pomoci, nad rámec mezí flexibility dohodnutých s ESVČ. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid se domnívá, že pokud nebude provedeno zpětné vyrovnání zdrojů, bude to mít nepříznivý dopad na prohlášení o věrohodnosti, které bude možné vydat pro rok 2012.

| 34. | Vysoká fluktuace smluvních zaměstnanců v ústředí by měla klesnout, jakmile vstoupí v platnost nový služební a pracovní řád. Očekává se, že v novém řádu bude maximální trvání smluv na dobu určitou prodlouženo o dva nebo tři roky (tedy ze současných tří let na pět až šest let). EuropeAid kromě toho dostalo možnost převést v letech 2011, 2012 a 2013 určitý počet svých kreditů na smluvní zaměstnance na kvóty pro úředníky AD, čímž se de facto posílí počet jeho stálých zaměstnanců.

  Potenciální rizika související s využíváním zaměstnanců pro jiné účely než pro něž byli zaměstnáni, byla omezena řadou opatření, například vydáním formálních společných pokynů ESVČ a Komise vedoucím delegací, specifickým podáváním zpráv o využívání lidských zdrojů v terénu (ve zprávách o řízení vnější pomoci) a plánováním interních auditů v roce 2012.


  Nové rozdělení zaměstnanců do delegací je nezbytným krokem ke zvýšení kontrol v terénu, posílení tematického know-how a pokračování v efektivním poskytování pomoci. Pravděpodobně se zvýší počet zaměstnanců v Africe a v regionu „Sousedství“. |
| --- | --- |

34.

Potenciální rizika související s využíváním zaměstnanců pro jiné účely než pro něž byli zaměstnáni, byla omezena řadou opatření, například vydáním formálních společných pokynů ESVČ a Komise vedoucím delegací, specifickým podáváním zpráv o využívání lidských zdrojů v terénu (ve zprávách o řízení vnější pomoci) a plánováním interních auditů v roce 2012.

Nové rozdělení zaměstnanců do delegací je nezbytným krokem ke zvýšení kontrol v terénu, posílení tematického know-how a pokračování v efektivním poskytování pomoci. Pravděpodobně se zvýší počet zaměstnanců v Africe a v regionu „Sousedství“.

Kontroly ex ante

| 35. | Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a v delegacích jako částečně účelné. |
| --- | --- |

35.

Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a v delegacích jako částečně účelné.

| 36. | Vzhledem k vysoce rizikovému prostředí (viz bod 8) se kontrolní struktura GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid opírá nejvíce o kontroly ex ante, které provádějí zaměstnanci Komise, externí orgány dohledu (u zakázek na stavební práce) nebo externí auditoři (u programových odhadů, grantů a smluv o dodávkách služeb založených na poplatcích) před konečnými platbami na projekt. Ačkoli tyto kontroly zjišťují a opravují významné množství nezpůsobilých výdajů, poukazuje četnost chyb zjištěných Účetním dvorem včetně chyb v konečných prohlášeních o výdajích, která byla předmětem externích auditů a ověřování výdajů, na nedostatky těchto kontrol ex ante. |
| --- | --- |

36.

Vzhledem k vysoce rizikovému prostředí (viz bod 8) se kontrolní struktura GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid opírá nejvíce o kontroly ex ante, které provádějí zaměstnanci Komise, externí orgány dohledu (u zakázek na stavební práce) nebo externí auditoři (u programových odhadů, grantů a smluv o dodávkách služeb založených na poplatcích) před konečnými platbami na projekt. Ačkoli tyto kontroly zjišťují a opravují významné množství nezpůsobilých výdajů, poukazuje četnost chyb zjištěných Účetním dvorem včetně chyb v konečných prohlášeních o výdajích, která byla předmětem externích auditů a ověřování výdajů, na nedostatky těchto kontrol ex ante.

| 36. | 36. Struktura interních kontrol, kterou EuropeAid zavedlo pro ověřování legality a správnosti výdajů, se opírá o práci externích auditorů, zaměstnanců technického dohledu a zaměstnanců pro řízení projektů a je doplněna vlastními interními kontrolami Komise prováděnými ve víceletém rámci. Komise uznává, že i po dokončení všech těchto kontrol přetrvává určité zbytkové riziko chyb. Nicméně vzhledem k tomu, že provádění dalších kontrol ex ante je problematické jak z hlediska souvisejících nákladů, tak z hlediska zpoždění projektů, bude Komise pro účely zajištění přiměřené důvěryhodnosti zdokonalovat své stávající systémy a bude přitom přihlížet k nákladové efektivnosti.

  Viz rovněž odpověď k bodu 24. |
| --- | --- |

36.

Viz rovněž odpověď k bodu 24.

| 37. | Účetní dvůr konstatuje, že kontroly operací ex post provedené GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zjistily i procesní chyby kontrol ex ante, například nesprávné nebo chybějící kontrolní seznamy, a to zhruba u 20 % kontrolovaných operací (26). Útvar interního auditu (IAS) zjistil i nedostatky v několika klíčových úrovních kontroly ve věci programových odhadů a výzev k předkládání návrhů na granty ERF (27). |
| --- | --- |

37.

Účetní dvůr konstatuje, že kontroly operací ex post provedené GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid zjistily i procesní chyby kontrol ex ante, například nesprávné nebo chybějící kontrolní seznamy, a to zhruba u 20 % kontrolovaných operací (26). Útvar interního auditu (IAS) zjistil i nedostatky v několika klíčových úrovních kontroly ve věci programových odhadů a výzev k předkládání návrhů na granty ERF (27).

| 37. | Výsledky kontrol ex post se vždy předávají příslušné schvalující osobě pro účely přijetí následných opatření. Uvedené procesní chyby (například nesprávné nebo chybějící kontrolní seznamy) neměly žádný vyčíslitelný finanční dopad.

  Poté, co útvar IAS dokončil auditní zprávy, začaly se v roce 2012 provádět akční plány, které reagují na doporučení útvaru IAS a zmírňují zjištěná rizika. |
| --- | --- |

37.

Poté, co útvar IAS dokončil auditní zprávy, začaly se v roce 2012 provádět akční plány, které reagují na doporučení útvaru IAS a zmírňují zjištěná rizika.

Monitorování a dohled

| 38. | Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled jako účelné v případě ústředních útvarů GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a jako částečně účelné v případě delegací. |
| --- | --- |

38.

Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled jako účelné v případě ústředních útvarů GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a jako částečně účelné v případě delegací.

Ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid

| 39. | V červenci 2011 GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v rámci svého akčního plánu poprvé zavedlo novou verzi šestiměsíční zprávy o řízení vnější pomoci na základě klíčových ukazatelů výkonnosti a prohlášení o věrohodnosti podepsaných vedoucími delegací. To posiluje úlohu zprávy o řízení vnější pomoci jako hlavního nástroje odpovědnosti mezi delegacemi a ústředními útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. Spolehlivost klíčových ukazatelů výkonnosti souvisejících s finančními kontrolami je však ovlivněna nepřesnými údaji v systému CRIS (28). Kromě toho je mnohé z těchto ukazatelů obtížné interpretovat. |
| --- | --- |

39.

V červenci 2011 GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v rámci svého akčního plánu poprvé zavedlo novou verzi šestiměsíční zprávy o řízení vnější pomoci na základě klíčových ukazatelů výkonnosti a prohlášení o věrohodnosti podepsaných vedoucími delegací. To posiluje úlohu zprávy o řízení vnější pomoci jako hlavního nástroje odpovědnosti mezi delegacemi a ústředními útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. Spolehlivost klíčových ukazatelů výkonnosti souvisejících s finančními kontrolami je však ovlivněna nepřesnými údaji v systému CRIS (28). Kromě toho je mnohé z těchto ukazatelů obtížné interpretovat.

| 39. | Komise se domnívá, že jedním z nejefektivnějších způsobů, jak zajistit vyšší kvalitu údajů v systému CRIS ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, je zvýšit povědomí vedoucích delegací o důsledcích zadávání nesprávných informací do systému. Již nyní k tomu přispívá nový systém pololetní zprávy o řízení vnější pomoci EAMR, protože při vyplňování pravidelných zpráv z delegací využívá právě údaje ze systému CRIS. Nicméně systém EAMR byl vypracován tak, aby delegace měly možnost opravit a okomentovat odesílané údaje. Cílem je, aby nesprávné údaje neovlivňovaly přesnost vykazování, ale aby naopak fungovaly jako upomínka a prostředek pro opravu údajů a postupné zkvalitnění záznamů. Jestliže delegace objeví chybu, kterou lze snadno opravit, mohou obnovit údaje i při samotném generování zprávy EAMR. Systém EAMR tedy představuje strukturální krok, který přispívá ke zlepšení nedostatečné kvality údajů v systému CRIS, na kterou Účetní dvůr upozornil (cenou za to je větší „viditelnost“ chyb v krátkodobém horizontu).

  Komise nesdílí názor Účetního dvora na užitečnost ukazatelů pro sledování. Klíčové ukazatele výkonnosti byly nově zavedeny řídící skupinou, která zastupovala širokou škálu zájmů a zúčastněných stran, pro účely výroční zprávy za rok 2011 (tedy v roce 2012). Klíčové ukazatele výkonnosti mají podobu souboru ukazatelů ve standardizovaném formátu, které mají význam pro sledování výkonnosti v delegacích, regionech, nástrojích nebo portfoliu a s ohledem na rozmanitost rozvojového prostředí mohou být vykládány v různých kontextech různě. Pro některé ukazatele byly stanoveny konkrétní cílové hodnoty – na základě dobře pochopených historických údajů –, pro jiné ukazatele takové hodnoty stanoveny nebyly.


  Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. d). |
| --- | --- |

39.

Komise nesdílí názor Účetního dvora na užitečnost ukazatelů pro sledování. Klíčové ukazatele výkonnosti byly nově zavedeny řídící skupinou, která zastupovala širokou škálu zájmů a zúčastněných stran, pro účely výroční zprávy za rok 2011 (tedy v roce 2012). Klíčové ukazatele výkonnosti mají podobu souboru ukazatelů ve standardizovaném formátu, které mají význam pro sledování výkonnosti v delegacích, regionech, nástrojích nebo portfoliu a s ohledem na rozmanitost rozvojového prostředí mohou být vykládány v různých kontextech různě. Pro některé ukazatele byly stanoveny konkrétní cílové hodnoty – na základě dobře pochopených historických údajů –, pro jiné ukazatele takové hodnoty stanoveny nebyly.

Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. d).

| 40. | V roce 2011 provedlo GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid 15 ověřovacích návštěv s cílem kontrolovat přiměřenost vnitřní organizace, systémů a procesů delegací. Tyto návštěvy byly užitečné při určování oblastí, které vyžadují zlepšení, například chybějící dostatečné odborné zkušenosti, potřeby odborné přípravy, kterým brání omezené lidské a finanční zdroje, nepřesné údaje v CRIS a neodpovídající monitorování projektů. Audit provedený útvarem interního auditu IAS však konstatoval, že neexistují žádné doklady o formálním programu ročních ověřovacích návštěv na základě doloženého posouzení rizik. Kromě toho GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nevypracovalo postupy pro sledování toho, jak jsou plněna doporučení vyplývající z těchto ověřovacích návštěv, a výroční zpráva o činnosti neposkytuje v tomto ohledu žádné informace (29). |
| --- | --- |

40.

V roce 2011 provedlo GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid 15 ověřovacích návštěv s cílem kontrolovat přiměřenost vnitřní organizace, systémů a procesů delegací. Tyto návštěvy byly užitečné při určování oblastí, které vyžadují zlepšení, například chybějící dostatečné odborné zkušenosti, potřeby odborné přípravy, kterým brání omezené lidské a finanční zdroje, nepřesné údaje v CRIS a neodpovídající monitorování projektů. Audit provedený útvarem interního auditu IAS však konstatoval, že neexistují žádné doklady o formálním programu ročních ověřovacích návštěv na základě doloženého posouzení rizik. Kromě toho GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nevypracovalo postupy pro sledování toho, jak jsou plněna doporučení vyplývající z těchto ověřovacích návštěv, a výroční zpráva o činnosti neposkytuje v tomto ohledu žádné informace (29).

| 40. | Pokud jde o uvedené audity útvaru IAS, byla přijata opatření, která zajistí formálnější plánování programu ověřovacích návštěv delegací.

  Komise v budoucnu zváží, zda je nutné znovu posoudit účel a specifické cíle ověřovacích návštěv delegací EuropeAid a zda by současný přístup výběru delegací na základě posouzení rizik neměl být doplněn dalšími kritérii.


  Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. b). |
| --- | --- |

40.

Komise v budoucnu zváží, zda je nutné znovu posoudit účel a specifické cíle ověřovacích návštěv delegací EuropeAid a zda by současný přístup výběru delegací na základě posouzení rizik neměl být doplněn dalšími kritérii.

Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. b).

| 41. | Auditorské firmy, které podepsaly rámcové smlouvy s GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, předkládají roční souhrnné zprávy o svých auditních zjištěních a doporučeních. Tyto zprávy poskytují cenné informace o systémových nedostatcích a opatřeních nutných k prevenci nebo omezení nezpůsobilých výdajů. Na tomto základě GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v lednu 2011 vydalo „nástroj pro finanční řízení pro příjemce prostředků EU určených pro vnější činnost“ s cílem zlepšit znalosti těchto subjektů v oblasti finančního řízení a pravidel způsobilosti. |
| --- | --- |

41.

Auditorské firmy, které podepsaly rámcové smlouvy s GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, předkládají roční souhrnné zprávy o svých auditních zjištěních a doporučeních. Tyto zprávy poskytují cenné informace o systémových nedostatcích a opatřeních nutných k prevenci nebo omezení nezpůsobilých výdajů. Na tomto základě GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v lednu 2011 vydalo „nástroj pro finanční řízení pro příjemce prostředků EU určených pro vnější činnost“ s cílem zlepšit znalosti těchto subjektů v oblasti finančního řízení a pravidel způsobilosti.

| 42. | Kvalita externích auditů a ověření zadaných Komisí podléhá přezkumu ze strany GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, jehož výsledky jsou uváděny ve výroční zprávě. Výroční zpráva o činnosti neposkytuje informace o výsledcích tohoto přezkumu (30). |
| --- | --- |

42.

Kvalita externích auditů a ověření zadaných Komisí podléhá přezkumu ze strany GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, jehož výsledky jsou uváděny ve výroční zprávě. Výroční zpráva o činnosti neposkytuje informace o výsledcích tohoto přezkumu (30).

| 42. | Výroční zpráva o činnosti neobsahuje informace o výsledku přezkumu kvality auditů v EuropeAid v roce 2011, protože stejně jako v roce 2010 nebyl přezkum v době vypracování zprávy hotov. V každém případě nebyly výsledky přezkumu kvality auditu uvedeny ani ve výroční zprávě o činnosti za rok 2010, v neposlední řadě i proto, že pokyny k vypracování výroční zprávy to nevyžadují. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Moduly pro audit a pro inkasní příkazy v informačním systému CRIS byly v roce 2011 propojeny (31). Jedná se o významné zlepšení, dosud to však nezajišťuje úplné a přesné informace o výsledcích a následných opatřeních všech kontrol ex ante: |
| --- | --- |

43.

Moduly pro audit a pro inkasní příkazy v informačním systému CRIS byly v roce 2011 propojeny (31). Jedná se o významné zlepšení, dosud to však nezajišťuje úplné a přesné informace o výsledcích a následných opatřeních všech kontrol ex ante:

| 43. | Komise v současné době není v pozici, kdy by mohla vyčlenit a trvale poskytovat nutné další zdroje na výrazně podrobnější zpracování údajů o finančním řízení. V současné době se navíc racionalizují místní IT aplikace v celé Komisi. |
| --- | --- |

43.

| a) | modul CRIS-Audit neposkytuje informace o částkách, které GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nakonec považuje za nezpůsobilé; |
| --- | --- |

a)

modul CRIS-Audit neposkytuje informace o částkách, které GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nakonec považuje za nezpůsobilé;

| a) | Auditní modul informačního systému pro řízení vnější pomoci (CRIS) byl navržen tak, aby umožnil plánování a zaznamenávání výsledků externích auditů, nebyl navržen s cílem sledovat opatření, která Komise v návaznosti na tyto audity přijímá. Komise by však ráda tuto funkci vyvinula ve střednědobém horizontu, bude-li na to mít prostředky. |
| --- | --- |

a)

| b) | systém CRIS neposkytuje úplné informace o částkách vyhodnocených jako nezpůsobilé a opravených při vlastních kontrolách ex ante provedených Komisí (32) a |
| --- | --- |

b)

systém CRIS neposkytuje úplné informace o částkách vyhodnocených jako nezpůsobilé a opravených při vlastních kontrolách ex ante provedených Komisí (32) a

| b) | Systém CRIS poskytuje spolehlivé a přiměřené informace o částkách, které byly při zpracování žádostí označeny za nezpůsobilé, a umožňuje i jejich rozdělení do několika kategorií. Je však třeba zdůraznit, že když Komise upozorní smluvní strany na zjištěnou chybu, často jí zašlou opravenou fakturu (nikoli dobropis a novou fakturu), proto v účetním systému nejsou plně zachyceny všechny účelné zásahy zaměstnanců Komise vedoucí k odhalení chyb. Zajištění vyčerpávajících informací o výsledcích všech kontrol ex ante a o všech opatřeních, která po nich byla přijata, by vyžadovalo značné zdroje, ale nemělo by velký přínos, proto se nepovažuje za nákladově účelné. |
| --- | --- |

b)

| c) | přesnost údajů ze systému CRIS je nadále problematická, jak zjistily vlastní kontroly ex post provedené GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. |
| --- | --- |

c)

přesnost údajů ze systému CRIS je nadále problematická, jak zjistily vlastní kontroly ex post provedené GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid.

| c) | Přestože zjištěné chyby kódování neměly žádný materiální dopad na účetní závěrku, Komise sdílí obavy Účetního dvora a bude nadále usilovat o zlepšování kvality údajů v informačních systémech pro řízení vnější pomoci (CRIS). EuropeAid se bude v roce 2012 znovu zabývat zlepšením kvality údajů v systému CRIS. |
| --- | --- |

c)

Delegace

| 44. | Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil špatně zdokumentované a neúčelné kontroly u většiny vnitrostátních schvalujících osob v zemích, které jsou příjemci financování z ERF. Ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a delegace často poskytovaly technickou pomoc s cílem tyto kontroly zlepšit, to však nemůže kompenzovat základní nedostatky. |
| --- | --- |

44.

Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil špatně zdokumentované a neúčelné kontroly u většiny vnitrostátních schvalujících osob v zemích, které jsou příjemci financování z ERF. Ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a delegace často poskytovaly technickou pomoc s cílem tyto kontroly zlepšit, to však nemůže kompenzovat základní nedostatky.

| 44. | 44. Komise si je vědoma, že vnitrostátní úřady často neplní požadované normy finanční správy, a proto provádí většinu své projektové podpory prostřednictvím částečně decentralizovaného řízení, kdy delegace provádějí kontroly ex ante u většiny portfolia. Komise pokračuje ve zvyšování odbornosti vnitrostátních schvalujících osob velkým počtem školení. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Většina delegací, které Účetní dvůr v roce 2011 navštívil, neprováděla výběr a plánování monitorovacích návštěv na místě na základě analýzy rizik. Ověřovací návštěvy z ústředních útvarů GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 40) zjistily, že se delegace často potýkaly s omezením zdrojů pro personální obsazení a rozpočty na služební cesty, což omezovalo jejich kapacitu k provádění monitorovacích činností, například monitorování projektů na místě, zvláště pokud jde o finanční aspekty. Tento stav nezlepšila ani významná reorganizace, která se uskutečnila v roce 2011, a použití zdrojů pro jiné úkoly než řízení pomoci (viz body 6 a 34). |
| --- | --- |

45.

Většina delegací, které Účetní dvůr v roce 2011 navštívil, neprováděla výběr a plánování monitorovacích návštěv na místě na základě analýzy rizik. Ověřovací návštěvy z ústředních útvarů GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 40) zjistily, že se delegace často potýkaly s omezením zdrojů pro personální obsazení a rozpočty na služební cesty, což omezovalo jejich kapacitu k provádění monitorovacích činností, například monitorování projektů na místě, zvláště pokud jde o finanční aspekty. Tento stav nezlepšila ani významná reorganizace, která se uskutečnila v roce 2011, a použití zdrojů pro jiné úkoly než řízení pomoci (viz body 6 a 34).

| 45. | Je pravda, že v delegacích hraje při rozhodování o plánování a provádění návštěv na místě hlavní roli nutnost využít omezené zdroje na priority. Vzhledem k tomu, že většinu návštěv na místě provádí operativní zaměstnanci a že tyto návštěvy neprobíhají primárně za účelem finančních kontrol, je riziko jen málokdy hlavním faktorem pro plánování těchto návštěv. Návštěvy na místě jsou jedním z prvků, které umožňují zajistit celkovou kontrolu projektu, mimo jiné spolu se zprávou o provádění, kontakty s příjemci, zprávami o kontrolách orientovaných na výsledky, hodnoceními a audity.

  Pokud jde o využívání zdrojů k jiným účelům než k řízení pomoci, bylo v prosinci 2011 delegacím zasláno společné sdělení Komise a ESVČ s pokyny pro vyjasnění možností a omezení „pružného“ využívání zaměstnanců.


  Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. b). |
| --- | --- |

45.

Pokud jde o využívání zdrojů k jiným účelům než k řízení pomoci, bylo v prosinci 2011 delegacím zasláno společné sdělení Komise a ESVČ s pokyny pro vyjasnění možností a omezení „pružného“ využívání zaměstnanců.

Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. b).

Externí audity

| 46. | Účetní dvůr vyhodnotil funkci externího auditu jako účelnou, pokud jde o ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, a jako částečně účelnou, pokud jde o delegace. |
| --- | --- |

46.

Účetní dvůr vyhodnotil funkci externího auditu jako účelnou, pokud jde o ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, a jako částečně účelnou, pokud jde o delegace.

| 47. | Ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid vypracovaly metodiku pro přípravu a provádění ročních plánů auditu a následná na ně navazující opatření. Pečlivě monitorují funkce externího auditu u delegací a kvalitu externích auditů prováděných podle rámcové smlouvy Komise o auditu. |
| --- | --- |

47.

Ústřední útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid vypracovaly metodiku pro přípravu a provádění ročních plánů auditu a následná na ně navazující opatření. Pečlivě monitorují funkce externího auditu u delegací a kvalitu externích auditů prováděných podle rámcové smlouvy Komise o auditu.

| 48. | Ve většině ohledů prováděly delegace své externí audity v souladu s platnou metodikou. Plány auditů byly sestavovány v souladu s pokyny a prováděny včas a na základě zjištění auditů byla přijímána opatření, zejména prostřednictvím zpětného získávání částek a odpočtů od následných plateb. Účetní dvůr však zjistil několik oblastí, které stále vyžadují zlepšení. Jak bylo uvedeno v předchozích letech (33), audity prováděné na základě analýzy rizik nebyly vždy voleny podle doloženého posouzení rizik, kvůli personálním omezením jich bylo méně, než bylo zapotřebí, a upřednostňovány byly povinné audity. V některých případech došlo k prodlením v procesu schvalování auditu, což by mohlo vést k tomu, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět. |
| --- | --- |

48.

Ve většině ohledů prováděly delegace své externí audity v souladu s platnou metodikou. Plány auditů byly sestavovány v souladu s pokyny a prováděny včas a na základě zjištění auditů byla přijímána opatření, zejména prostřednictvím zpětného získávání částek a odpočtů od následných plateb. Účetní dvůr však zjistil několik oblastí, které stále vyžadují zlepšení. Jak bylo uvedeno v předchozích letech (33), audity prováděné na základě analýzy rizik nebyly vždy voleny podle doloženého posouzení rizik, kvůli personálním omezením jich bylo méně, než bylo zapotřebí, a upřednostňovány byly povinné audity. V některých případech došlo k prodlením v procesu schvalování auditu, což by mohlo vést k tomu, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět.

| 48. | Ačkoli je pravda, že personální omezení mohou mít negativní dopad na délku procesu schvalování auditu, musí mít Komise všechny povinné zprávy o auditu k dispozici ještě před provedením konečné platby, a proto je riziko, že se finanční prostředky stanou nevymahatelné, velice omezené. |
| --- | --- |

48.

Interní audit

| 49. | Účetní dvůr posoudil interní audit jako částečně účelný. |
| --- | --- |

49.

Účetní dvůr posoudil interní audit jako částečně účelný.

| 50. | Reorganizace, kterou Komise provedla v roce 2011 (viz body 6 a 34), měla zásadní dopad na činnost útvaru interního auditu (IAC) (34). Došlo k významné změně personálního obsazení útvaru a většina nových zaměstnanců neměla žádnou zkušenost v oblasti auditu. Útvar IAC byl schopen splnit jen zhruba polovinu svého původního ročního plánu práce. Výroční zpráva o činnosti toto neuvádí (35). |
| --- | --- |

50.

Reorganizace, kterou Komise provedla v roce 2011 (viz body 6 a 34), měla zásadní dopad na činnost útvaru interního auditu (IAC) (34). Došlo k významné změně personálního obsazení útvaru a většina nových zaměstnanců neměla žádnou zkušenost v oblasti auditu. Útvar IAC byl schopen splnit jen zhruba polovinu svého původního ročního plánu práce. Výroční zpráva o činnosti toto neuvádí (35).

| 50. | Původní roční plán práce na rok 2011 byl proveden jen částečně z jasných důvodů. Kvůli červnové reorganizaci EuropeAid musel být na začátku července 2011 vypracován pro nové oddělení interního auditu zcela nový roční plán práce. V tomto novém plánu práce musely být zohledněny změny v generálním ředitelství a nové personální složení útvaru interního auditu IAS, které vyžadovalo rozsáhlé školení v oblasti auditu.

  Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. e). |
| --- | --- |

50.

Viz rovněž odpověď k bodu 59 písm. e).

| 51. | Útvar interního auditu (IAS) (36) v roce 2011 dokončil dva audity finančního řízení programových odhadů a grantů ERF. Jeho zjištění se shodují se zjištěními Účetního dvora, pokud jde o nedostatky kontrol ex ante (viz bod 36). |
| --- | --- |

51.

Útvar interního auditu (IAS) (36) v roce 2011 dokončil dva audity finančního řízení programových odhadů a grantů ERF. Jeho zjištění se shodují se zjištěními Účetního dvora, pokud jde o nedostatky kontrol ex ante (viz bod 36).

| 51. | Viz odpověď k bodu 36. |
| --- | --- |

51.

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 52. | Generální ředitel prohlašuje (37), že získal přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o legalitu a správnost operací. Výroční zpráva o činnosti neobsahuje žádné výhrady. Naopak uvádí (38), že vzhledem ke koncepci a výsledkům soustavy víceletých kontrol se GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nedomnívá, že míra zbytkových chyb bude po dokončení všech jeho kontrol významná (materiální). To je v rozporu s významnou (materiální) mírou chyb, vysokou četností chyb a částečně účelnými systémy, které Účetní dvůr zjistil v souvislosti s rokem 2011. |
| --- | --- |

52.

Generální ředitel prohlašuje (37), že získal přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o legalitu a správnost operací. Výroční zpráva o činnosti neobsahuje žádné výhrady. Naopak uvádí (38), že vzhledem ke koncepci a výsledkům soustavy víceletých kontrol se GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nedomnívá, že míra zbytkových chyb bude po dokončení všech jeho kontrol významná (materiální). To je v rozporu s významnou (materiální) mírou chyb, vysokou četností chyb a částečně účelnými systémy, které Účetní dvůr zjistil v souvislosti s rokem 2011.

| 52. | Metodiku Účetního dvora pro výpočet nejpravděpodobnější roční odhadované miry zbytkových chyb a četnosti chyb v ERF nelze přímo srovnávat s kritérii pro zbytkové částky ohrožené (po dokončení všech víceletých kontrol) riziky, z nichž ve vztahu k portfoliu EuropeAid, financovanému z ERF a z rozpočtu EU, vychází prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. Komise konstatuje, že nepravděpodobnější roční odhadovaná míra zbytkových chyb, kterou Účetní dvůr stanovil u vnější pomoci poskytované z rozpočtu EU, tedy míra u větší části portfolia, byla v roce 2010 i 2011 pod významnou (materiální) úrovní, stejně jako míra těchto chyb v ERF v roce 2009.

  Viz rovněž odpovědi k bodu 57 a k bodu 58 písm. a). |
| --- | --- |

52.

Viz rovněž odpovědi k bodu 57 a k bodu 58 písm. a).

| 53. | Přezkum výroční zprávy o činnosti, který provedl Účetní dvůr, ukazuje, že: |
| --- | --- |

53.

Přezkum výroční zprávy o činnosti, který provedl Účetní dvůr, ukazuje, že:

53.

| a) | nejsou předloženy důkazy na podporu tvrzení, že míra zbytkových chyb je nižší než 2 %; |
| --- | --- |

a)

nejsou předloženy důkazy na podporu tvrzení, že míra zbytkových chyb je nižší než 2 %;

| a) | Viz rovněž odpověď k bodu 58 písm. a). |
| --- | --- |

a)

| b) | jsou vyjadřovány silné obavy, pokud jde o přiměřenost personálních zdrojů pro řízení pomoci (viz bod 34), a |
| --- | --- |

b)

jsou vyjadřovány silné obavy, pokud jde o přiměřenost personálních zdrojů pro řízení pomoci (viz bod 34), a

| b) | Před vice než deseti lety byl zahájen proces převádění pravomocí. Komise zjistila, že měl velice pozitivní výsledky, ale že postupně vznikla určitá nerovnováha, kterou je nutno napravit. V souladu se sdělením Agenda pro změnu a po vyhodnocení pracovní zátěže zaměstnanců EuropeAid v delegacích EU z roku 2011 byla 12. března 2012 předložena generálnímu tajemníkovi zpráva o využívání zdrojů Komise v delegacích EU, která byla dále postoupena skupině komisařů pro vnější vztahy. Ve zprávě je uvedeno, jakým způsobem by se měl změnit počet zaměstnanců v jednotlivých delegacích, aby bylo možné lépe reagovat na potřeby a priority EuropeAid zdroji, které jsou k dispozici. Závěry byly Komisi předloženy ke schválení v červenci 2012.

  Viz rovněž odpověď k bodu 34. |
| --- | --- |

b)

Viz rovněž odpověď k bodu 34.

| c) | nedostatky v kontrolách byly zjištěny při kontrolách operací ex post provedený jak útvarem IAS, tak GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz body 37 a 51). |
| --- | --- |

c)

nedostatky v kontrolách byly zjištěny při kontrolách operací ex post provedený jak útvarem IAS, tak GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz body 37 a 51).

| c) | Cílem procesu interního auditu i kontrol transakcí ex post je odhalit slabé stránky kontrol. Na oba procesy navazuje řada opatření, včetně formálních akčních plánů. |
| --- | --- |

c)

Závěry a doporučení

Závěry

| 54. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2011 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní. |
| --- | --- |

54.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2011 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní.

| 54. | Komise vítá kladné prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účtů ERF. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v rozpočtovém roce 2011: |
| --- | --- |

55.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v rozpočtovém roce 2011:

55.

| a) | příjmy ERF nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami; |
| --- | --- |

a)

příjmy ERF nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami;

| b) | souhrnné závazky přijaté ERF nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a |
| --- | --- |

b)

souhrnné závazky přijaté ERF nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami a

| c) | platby provedené ERF byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 24–30). |
| --- | --- |

c)

platby provedené ERF byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 24–30).

| c) | Komise v roce 2012 zvýší své úsilí o prevenci, odhalování a nápravu takových chyb.

  Komise nicméně upozorňuje, že kontroly EuropeAid mají víceletou strukturu a že některé chyby, na které Účetní dvůr upozornil, by byly napraveny později v běžném cyklu kontrol vnější pomoci. Téměř dvě třetiny plateb ve vzorku se týkají transakcí typu průběžných plateb nebo zúčtování, které je ještě možno ověřit a opravit při konečné platbě. Kontroly výdajů vnější pomoci, které Komise provádí, se navíc nezastavují konečnou platbou. EuropeAid a ECHO každý rok provádějí rozsáhlý program auditů ex post, který je vypracován na základě formálního vyhodnocení rizik.


  S ohledem na vysoce rizikové prostředí, v němž se rozvojová a humanitární pomoc poskytuje, není reálně možné snížit riziko finanční chyby na nulu. |
| --- | --- |

c)

Komise nicméně upozorňuje, že kontroly EuropeAid mají víceletou strukturu a že některé chyby, na které Účetní dvůr upozornil, by byly napraveny později v běžném cyklu kontrol vnější pomoci. Téměř dvě třetiny plateb ve vzorku se týkají transakcí typu průběžných plateb nebo zúčtování, které je ještě možno ověřit a opravit při konečné platbě. Kontroly výdajů vnější pomoci, které Komise provádí, se navíc nezastavují konečnou platbou. EuropeAid a ECHO každý rok provádějí rozsáhlý program auditů ex post, který je vypracován na základě formálního vyhodnocení rizik.

S ohledem na vysoce rizikové prostředí, v němž se rozvojová a humanitární pomoc poskytuje, není reálně možné snížit riziko finanční chyby na nulu.

| 56. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byly částečně účelné (viz body 31–53). |
| --- | --- |

56.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že zkoumané systémy dohledu a kontroly GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byly částečně účelné (viz body 31–53).

| 56. | Komise navrhla své kontroly tak, aby pokrývaly celý životní cyklus jejích víceletých projektů. Domnívá se, že tyto systémy dohledu a kontrol jsou efektivní a každý rok se zlepšují, přičemž se nyní vztahují jak na operace ERF, tak na činnost financovanou z rozpočtu EU. Přestože prostředí, ve kterém se vnější pomoc poskytuje, s sebou nese mnohá rizika, byl nepravděpodobnější odhad roční míry chybovosti u vnější pomoci financované z rozpočtu EU jak v roce 2010, tak v roce 2010 nižší než významný (materiální), a stejně tak tomu bylo i v případě ERF v roce 2009. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že kvalita údajů v systému CRIS je i nadále důvodem k obavám a ovlivňuje jak přesnost údajů používaných při sestavování roční účetní závěrky (viz bod 20), tak účelnost systémů dohledu a kontroly (viz body 39, 40 a 43) (39). |
| --- | --- |

57.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že kvalita údajů v systému CRIS je i nadále důvodem k obavám a ovlivňuje jak přesnost údajů používaných při sestavování roční účetní závěrky (viz bod 20), tak účelnost systémů dohledu a kontroly (viz body 39, 40 a 43) (39).

| 57. | Komise sdílí obavy Účetního dvora o další zlepšování kvality údajů v informačním systému pro řízení vnější pomoci (CRIS). Jak však Účetní dvůr uvádí v bodě 20, chyby kódování neměly žádný materiální dopad na účetní závěrku. |
| --- | --- |

57.

Doporučení

| 58. | Příloha 3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2009. Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti: |
| --- | --- |

58.

Příloha 3
  uvádí výsledky přezkumu Účetního dvora, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2009. Účetní dvůr upozorňuje na následující skutečnosti:

| 58. | Se zvláštním ohledem na ustanovení finančního nařízení platného pro 10. Evropský rozvojový fond (42) a s ohledem na navrhované snížení dostupných zdrojů Komise před přijetím a/nebo navržením vhodných opatření navazujících na doporučení Účetního dvora zváží náklady a přínosy těchto doporučení. |
| --- | --- |

58.

| a) | GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid dosáhlo značného pokroku při realizaci mnoha doporučení Účetního dvora. Zejména jde o vývoj metodiky pro odhad míry zbytkových chyb, šíření nástroje pro finanční řízení určeného ke zlepšení znalostí příjemců v oblasti pravidel pro způsobilost, plánování a monitorování auditů a hodnocení způsobilosti k rozpočtové podpoře; |
| --- | --- |

a)

GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid dosáhlo značného pokroku při realizaci mnoha doporučení Účetního dvora. Zejména jde o vývoj metodiky pro odhad míry zbytkových chyb, šíření nástroje pro finanční řízení určeného ke zlepšení znalostí příjemců v oblasti pravidel pro způsobilost, plánování a monitorování auditů a hodnocení způsobilosti k rozpočtové podpoře;

| a) | Výsledky Komise týkající se odhadu miry zbytkových chyb EuropeAid, tedy odhad finančního dopadu chyb, které zůstaly po dokončení všech plánovaných kontrol, budou k dispozici na začátku roku 2013 pro podávání zpráv za rok 2012. |
| --- | --- |

a)

| b) | je třeba dalšího úsilí k plné realizaci doporučení Účetního dvora týkajících se kvality údajů v systému CRIS, opatření navazujících na zjištění auditu a doporučení a hodnocení nákladové efektivity systému pro kontroly operací ex post. |
| --- | --- |

b)

je třeba dalšího úsilí k plné realizaci doporučení Účetního dvora týkajících se kvality údajů v systému CRIS, opatření navazujících na zjištění auditu a doporučení a hodnocení nákladové efektivity systému pro kontroly operací ex post.

| b) | EuropeAid se v roce 2012 znovu zaměří na zlepšení kvality údajů v systému CRIS a na lepší propojení finančních zjištění auditů se zpětným získáváním prostředků. Systém kontroly transakcí ex post byl v roce 2012 pozastaven. |
| --- | --- |

b)

| 59. | Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, aby: |
| --- | --- |

59.

Účetní dvůr na základě tohoto přezkumu a dále zjištění a závěrů za rok 2011 doporučuje GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, aby:

59.

| a) | zlepšilo řízení postupů zadávání zakázek stanovením jasných kritérií výběru a lepším dokumentováním procesu hodnocení (viz bod 28 písm. b)); |
| --- | --- |

a)

zlepšilo řízení postupů zadávání zakázek stanovením jasných kritérií výběru a lepším dokumentováním procesu hodnocení (viz bod 28 písm. b));

| a) | Komise zahájí proces, jehož cílem bude poučit se z chyb, které Účetní dvůr odhalil v postupech zadávání zakázek, dále v roce 2013 vydá nové znění Praktických pokynů pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

a)

| b) | zavedlo dokumentované plánování založené na analýze rizik a systematické sledování nápravných opatření pro ověřovací návštěvy (viz bod 40) a monitorovací návštěvy na místě (viz bod 45); |
| --- | --- |

b)

zavedlo dokumentované plánování založené na analýze rizik a systematické sledování nápravných opatření pro ověřovací návštěvy (viz bod 40) a monitorovací návštěvy na místě (viz bod 45);

| b) | Komise zváží, zda je třeba přezkoumat cíl a specifické cíle ověřovacích návštěv delegací EuropeAid.

  EuropeAid zavede formálnější proces hodnocení a ročního plánování jak pro ověřovací návštěvy delegací, tak pro monitorování projektů na místě. Komise se nicméně domnívá, že současný proces výběru založený na vyhodnocení rizik by bylo možné vhodně doplnit dodatečnými kritérii výběru.


  Viz rovněž odpověď na bod 40. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid zavede formálnější proces hodnocení a ročního plánování jak pro ověřovací návštěvy delegací, tak pro monitorování projektů na místě. Komise se nicméně domnívá, že současný proces výběru založený na vyhodnocení rizik by bylo možné vhodně doplnit dodatečnými kritérii výběru.

Viz rovněž odpověď na bod 40.

| c) | stanovilo jako povinné pokyny k analýze rizik pro přípravu ročních plánů auditu delegacemi a ústředními útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 48); |
| --- | --- |

c)

stanovilo jako povinné pokyny k analýze rizik pro přípravu ročních plánů auditu delegacemi a ústředními útvary GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (viz bod 48);

| c) | Komise zváží, zda svou metodiku analýzy rizik pro plánování auditů v EuropeAid označí od roku 2013 za povinnou. |
| --- | --- |

c)

| d) | přezkoumalo koncepci klíčových ukazatelů výkonnosti s cílem zajistit, aby byly tyto ukazatele jednoznačné a aby umožňovaly snadný výklad (viz bod 39); |
| --- | --- |

d)

přezkoumalo koncepci klíčových ukazatelů výkonnosti s cílem zajistit, aby byly tyto ukazatele jednoznačné a aby umožňovaly snadný výklad (viz bod 39);

| d) | Komise není schopna v krátkodobém horizontu přezkoumat klíčové ukazatele výkonnosti EuropeAid. Klíčové ukazatele výkonnosti byly nově zavedeny (řídící skupinou, která zastupovala širokou škálu zájmů a zúčastněných stran), pro účely výroční zprávy za rok 2011 (tedy v roce 2012) a Komise zatím nemá k dispozici dostatečné informace a analýzy o tomto souboru údajů. Je však možné, že až se nový systém vykazování zaběhne, bude ho třeba postupně upravovat. |
| --- | --- |

d)

| e) | posoudilo kapacitu útvaru IAC efektivně plnit jeho úkoly (viz bod 50). |
| --- | --- |

e)

posoudilo kapacitu útvaru IAC efektivně plnit jeho úkoly (viz bod 50).

| e) | Komise posoudí kapacitu útvaru interního auditu IAC EuropeAid a zváží její případné zvýšení, bude-li to odůvodněné. |
| --- | --- |

e)

S ohledem na závazky snížit celkový počet svých zaměstnanců se bude EuropeAid v první řadě snažit zvýšit možnosti zvýšení dostupných odborných znalostí.

---

(1)  Viz články 118, 125 a 134 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1) a stanovisko Účetního dvora č. 9/2007 k návrhu tohoto nařízení (Úř. věst. C 23, 28.1.2008, s. 3).

(2)  Pravidla pro audit těchto operací Účetním dvorem stanoví trojstranná dohoda mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem (článek 134 nařízení (ES) č. 215/2008).

(3)  Evropský nástroj sousedství a partnerství, finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva, nástroj stability, nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích.

(4)  Viz kapitola 7 „Vnější vztahy, pomoc a rozšíření“ ve výroční zprávě Účetního dvora o plnění rozpočtu EU za rok 2011.

(5)  Odpovídající 1,2 % plateb v roce 2011.

(6)  Rozpočtová podpora zahrnuje převod finančních prostředků ze strany Komise do vnitrostátního rozpočtu partnerské země pro účely zajištění dodatečných rozpočtových zdrojů na podporu vnitrostátní rozvojové strategie.

(7)  Články 21 až 29 nařízení (ES) č. 215/2008.

(8)  Čl. 61 odst. 2.

(9)  Viz bod 46 výroční zprávy Účetního dvora o činnostech šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2003 (Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 315).

(10)  Vysvětlení tohoto nominálního přístupu viz bod 7.11 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu EU za rok 2011.

(11)  Staré nevyčerpané závazky jsou finanční prostředky přidělené před více než pěti lety a dosud nevyčerpané. Pozastavené nevyčerpané závazky jsou finanční prostředky, které byly přiděleny, ale nebyly pokryty smlouvou ani vyčerpány za dobu více než dvou let.

(12)  Články 118 a 124 nařízení (ES) č. 215/2008.

(13)  Finanční výkazy obsahují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a přehled pohledávek evropských rozvojových fondů.

(14)  Podle článků 2, 3, 4, čl. 125 odst. 4 a článku 134 finančního nařízení pro 10. ERF se toto prohlášení o věrohodnosti nevztahuje na tu část zdrojů ERF, kterou spravuje EIB na vlastní odpovědnost.

(15)  Účetní pravidla, která přijal účetní ERF, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodních účetních standardů (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodních standardů finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávaných Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB). V souladu s finančním nařízením byla účetní závěrka za rozpočtový rok 2011 sestavena na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní ERF a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Evropské unie. Naopak zprávy o plnění ERF i nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(16)  Viz článek 122 nařízení (ES) č. 215/2008: finanční výkazy zahrnují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků a přehled pohledávek ERF.

(17)  Viz článek 123 nařízení (ES) č. 215/2008: zprávy o finančním plnění obsahují tabulky popisující rozpočtové prostředky, závazky a platby.

(18)  GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid: 125 projektů a 30 operací rozpočtové podpory; GŘ ECHO: 8 plateb na projekty humanitární pomoci.

(19)  Např. druh smlouvy, data počátku a konce smlouvy, způsob řízení.

(20)  Účelem oddělování účetních období je zajistit, aby příjmy a výdaje byly úplně a přesně zaznamenány v příslušném účetním období.

(21)  Účetní dvůr vypočítává odhad míry chyb na základě reprezentativního statistického vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad (tzv. nejpravděpodobnější míru chyb). Účetní dvůr se s 95 % mírou jistoty domnívá, že míra chyb v daném souboru se pohybuje mezi 2,4 % (dolní hranice míry chyb) a 8,1 % (horní hranice míry chyb).

(22)  Programový odhad je vypracováván zpravidla jednou ročně s cílem stanovit pracovní program a zdroje nezbytné k jeho plnění. Provádí jej daná instituce nebo dotčený příjemce, podléhá však předchozímu schválení zástupce partnerské země a Komise.

(23)  Viz též bod 7.17 kapitoly 7 „Vnější vztahy, rozvoj a rozšíření“ výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu EU za rok 2011.

(24)  Akční plán na posílení pyramidy řízení a kontroly úřadu EuropeAid ze dne 19. listopadu 2010.

(25)  Strany 21, 37, 38 a 45.

(26)  Výroční zpráva o činnosti, s. 33.

(27)  Výroční zpráva o činnosti, s. 40.

(28)  Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common RELEX Information System).

(29)  Strana 38.

(30)  Strana 30.

(31)  Jak je uvedeno v odpovědi Komise na bod 42 a bod 63 písm. c) výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010.

(32)  Např. případy faktur odeslaných zpět příjemcům nebo dodavatelům k opravě nebo zaplacených faktur obsahujících identifikované nezpůsobilé výdaje, u nichž je třeba provést opravy v následující faktuře.

(33)  Bod 45 výroční zprávy za rok 2009 a bod 48 výroční zprávy za rok 2010.

(34)  IAC je útvarem generálního ředitelství Komise. Je řízen vedoucím útvaru, který je podřízen přímo generálnímu řediteli. Jeho posláním je poskytovat nezávislé ujištění o účelnosti systému vnitřní kontroly s cílem zlepšit činnost generálního ředitelství.

(35)  Strana 39 a 40.

(36)  IAS je jedním z generálních ředitelství Komise. V jeho čele stojí interní auditor Komise, IAS je podřízen Výboru pro pokrok v oblasti auditu (APC). Jeho posláním je poskytovat nezávislé ujištění o účelnosti systémů vnitřní kontroly a napomáhat Komisi prostřednictvím stanovisek, poradenství a doporučení.

(37)  Strana 47.

(38)  Strana 46.

(39)  Viz též zvláštní zpráva Účetního dvora č. 5/2012 „Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)“ (http://eca.europa.eu).

(40)  Viz http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf.

(41)  Sdělení Komise Budoucí přístup k rozpočtové podpoře EU poskytované třetím zemím (KOM(2011) 638 v konečném znění).

(42)  Články 11–13.

(43)  Částky v čisté výši za rozpočtový rok 2011.

(44)  Souhrnné závazky se týkají rozhodnutí o financování. Individuální závazky se týkají jednotlivých smluv.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů GŘ DEVCO.

(45)  Zahrnují původní přidělené prostředky do osmého, devátého a desátého ERF, spolufinancování, úroky, různé zdroje a převody z předchozích ERF.

(46)  V procentech zdrojů.

(47)  Záporné částky odpovídají zrušeným závazkům.

(48)  Souhrnné závazky se týkají rozhodnutí o financování.

(49)  Individuální závazky se týkají jednotlivých zakázek.

(50)  Čisté závazky po zrušení závazků. Čisté platby po zpětně získaných částkách.

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a účetní závěrky k 31. prosinci 2011.

---

PŘÍLOHA 1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekty | Rozpočtová podpora | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Závazky celkem | 27 | 3 | 30 | 30 | 50 | 45 |
| Celkový počet operací (z toho): | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 170 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Průběžné/konečné platby | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 130 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2) |
| Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním: |
| Operace nezatížené chybami | 65 % | (86) | 77 % | (23) | 67 % | (109) | 73 % | 78 % | 76 % |
| Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami | 35 % | (47) | 23 % | (7) | 33 % | (54) | 27 % | 22 % | 24 % |
| Analýza operací zatížených chybami |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 38 % | (18) | 100 % | (7) | 46 % | (25) | 49 % | 65 % | 61 % |
| Vyčíslitelné chyby: | 62 % | (29) | 0 % | (0) | 54 % | (29) | 51 % | 35 % | 39 % |
| Způsobilost | 52 % | (15) | 0 % | (0) | 52 % | (15) | 70 % | 23 % | 44 % |
| Výskyt | 38 % | (11) | 0 % | (0) | 38 % | (11) | 17 % | 23 % | 38 % |
| Přesnost | 10 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 13 % | 54 % | 19 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb | 5,1 % | | | |
| Horní hranice míry chyb | 8,1 % | | | |
| Dolní hranice míry chyb | 2,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Projekty

Rozpočtová podpora

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Závazky celkem

27

3

30

30

50

45

Celkový počet operací (z toho):

133

30

163

165

170

170

Zálohy

0

0

0

0

0

40

Průběžné/konečné platby

133

30

163

165

170

130

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ
   (1)
   (2)

Podíl (počet) testovaných operací s následujícím zjištěním:

Operace nezatížené chybami

65 %

(86)

77 %

(23)

67 %

(109)

73 %

78 %

76 %

Operace zatížené jednou chybou nebo více chybami

35 %

(47)

23 %

(7)

33 %

(54)

27 %

22 %

24 %

Analýza operací zatížených chybami

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

38 %

(18)

100 %

(7)

46 %

(25)

49 %

65 %

61 %

Vyčíslitelné chyby:

62 %

(29)

0 %

(0)

54 %

(29)

51 %

35 %

39 %

Způsobilost

52 %

(15)

0 %

(0)

52 %

(15)

70 %

23 %

44 %

Výskyt

38 %

(11)

0 %

(0)

38 %

(11)

17 %

23 %

38 %

Přesnost

10 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

13 %

54 %

19 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

5,1 %

Horní hranice míry chyb

8,1 %

Dolní hranice míry chyb

2,0 %

---

(1)  Pro lepší přehled o oblastech s různou mírou rizika v rámci této skupiny politik byl vzorek rozdělen na několik částí.

(2)  V závorkách je uveden skutečný počet operací.

---

PŘÍLOHA 2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ A ROZVOJOVÉ POMOCI ZE SOUHRNNÉHO ROZPOČTU

Posouzení prověřovaných systémů

| Systém | Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Externí audity | Interní audity | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ústřední systémy GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid | Částečně účelné | Účelné | Účelné | Částečně účelné | Částečně účelné |
| Delegace | Částečně účelné | Částečně účelné | Částečně účelné | — | Částečně účelné |

Systém

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Externí audity

Interní audity

Celkové posouzení

Ústřední systémy GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid

Částečně účelné

Účelné

Účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

Delegace

Částečně účelné

Částečně účelné

Částečně účelné

—

Částečně účelné

---

PŘÍLOHA 3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post vycházející například z přezkumu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. a)). | GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid přijalo metodiku pro odhad míry zbytkových chyb a zadalo provedení tohoto úkolu externí auditorské firmě. Výsledky prvních opatření by měly být k dispozici tak, aby je bylo možné zohlednit ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid za rok 2012. | Provádění tohoto doporučení probíhá. Komise pracuje na stanovení miry zbytkových chyb portfolia EuropeAid. |
| V rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. b)). | Ve svých odpovědích týkajících se výroční zprávy za rok 2010 Komise uvedla, že v roce 2010 zahájila práce týkající se nákladové efektivity kontrol. Tato práce bude v souvislosti s konečným výsledkem stávající revize finančního nařízení přezkoumána a znovu zahájena v letech 2011–2012. V roce 2011 však nebylo dosaženo žádného pokroku. | Provádění tohoto doporučení probíhá. V roce 2011 bylo ve věci nákladové efektivity kontrol dosaženo pokroku, jak je uvedeno v roční zprávě o činnosti za rok 2011, v níž jsou podrobně zaznamenány náklady na řadu interních kontrol (např. audity, školení, kontroly ex post) a v níž jsou popsány nové a inovativní způsoby měření přínosů, například klíčové ukazatele výkonnosti na základě údajů ze systému CRIS a testy před školeními a po nich. Analýza nákladové efektivity například v roce 2012 vedla k pozastavení transakčních kontrol ex post. |
| Úřad EuropeAid by měl dokončit a šířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. c)). | Finanční nástroj byl dokončen a rozšířen počátkem roku 2011. | Komise se domnívá, že toto doporučení bylo plně provedeno. |
| Úřad EuropeAid by měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. d)). | Kvalita údajů v systému CRIS nadále představuje problém. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid vyhlásilo záměr obnovit v této oblasti své úsilí v roce 2012. | Provádění tohoto doporučení probíhá. Komise sdílí obavy Účetního dvora o další zlepšování kvality údajů v informačním systému pro řízení vnější pomoci (CRIS). EuropeAid se bude v roce 2012 znovu zabývat zlepšením kvality údajů v systému CRIS. |
| 2009 | Koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu u auditovaného subjektu (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. e)). | Jak bylo uvedeno v odpovědi Komise na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2010, byly moduly pro audit a pro inkasní příkazy v informačním systému CRIS v roce 2011 propojeny. Jedná se o významné zlepšení, dosud to však nezajišťuje úplné informace o výsledcích auditů a následných opatřeních.
  Systém CRIS-Audit neposkytuje informace o částkách, které GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid po řízení o sporných otázkách s příjemci nakonec považuje za nezpůsobilé, ani o částkách, které si podle auditorů zasluhovaly podrobnější přezkoumání ze strany GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid; | Auditní modul informačního systému řízení vnější pomoci (CRIS) byl navržen tak, aby umožnil plánování a zaznamenávání výsledků externích auditů, nebyl navržen s cílem sledovat opatření, která Komise v návaznosti na audity přijímá. Komise by však ráda tuto funkci vyvinula ve střednědobém horizontu, bude-li na to mít prostředky. |
| Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 55 písm. a)). | Toto doporučení bylo v plném rozsahu provedeno. | |
| Úřad GŘ EuropeAid by měl zajistit, aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasného stanovení kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován (tzn. výsledků, kterých měla přijímající vláda v dotčeném období dosáhnout), a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 55 písm. b)). | Kvalita posuzování obecného kritéria způsobilosti týkajícího se řízení veřejných financí se od zavedení nového formátu zprávy pro výroční monitorovací zprávy delegací o řízení veřejných financí v roce 2010 zlepšila. Účetní dvůr však v roce 2011 přesto zjistil případy, kdy toto posouzení nebylo dostatečně strukturované a formalizované, protože výsledky v oblasti řízení veřejných financí nebyly porovnány s cíli/cílovými hodnotami stanovenými pro referenční období. | Komise se domnívá, že toto doporučení bylo plně provedeno. Bude nicméně pokračovat ve svém úsilí o zlepšení výkonnosti rámce pro rozpočtovou kontrolu, především v roce 2012 hodlá vydat novou verzi Pokynů pro rozpočtovou podporu. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle zjištění Účetního dvora

Odpověď Komise

2009

Úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post vycházející například z přezkumu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. a)).

GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid přijalo metodiku pro odhad míry zbytkových chyb a zadalo provedení tohoto úkolu externí auditorské firmě. Výsledky prvních opatření by měly být k dispozici tak, aby je bylo možné zohlednit ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid za rok 2012.

Provádění tohoto doporučení probíhá. Komise pracuje na stanovení miry zbytkových chyb portfolia EuropeAid.

V rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. b)).

Ve svých odpovědích týkajících se výroční zprávy za rok 2010 Komise uvedla, že v roce 2010 zahájila práce týkající se nákladové efektivity kontrol. Tato práce bude v souvislosti s konečným výsledkem stávající revize finančního nařízení přezkoumána a znovu zahájena v letech 2011–2012. V roce 2011 však nebylo dosaženo žádného pokroku.

Provádění tohoto doporučení probíhá. V roce 2011 bylo ve věci nákladové efektivity kontrol dosaženo pokroku, jak je uvedeno v roční zprávě o činnosti za rok 2011, v níž jsou podrobně zaznamenány náklady na řadu interních kontrol (např. audity, školení, kontroly ex post) a v níž jsou popsány nové a inovativní způsoby měření přínosů, například klíčové ukazatele výkonnosti na základě údajů ze systému CRIS a testy před školeními a po nich. Analýza nákladové efektivity například v roce 2012 vedla k pozastavení transakčních kontrol ex post.

Úřad EuropeAid by měl dokončit a šířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. c)).

Finanční nástroj byl dokončen a rozšířen počátkem roku 2011.

Komise se domnívá, že toto doporučení bylo plně provedeno.

Úřad EuropeAid by měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. d)).

Kvalita údajů v systému CRIS nadále představuje problém. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid vyhlásilo záměr obnovit v této oblasti své úsilí v roce 2012.

Provádění tohoto doporučení probíhá. Komise sdílí obavy Účetního dvora o další zlepšování kvality údajů v informačním systému pro řízení vnější pomoci (CRIS). EuropeAid se bude v roce 2012 znovu zabývat zlepšením kvality údajů v systému CRIS.

2009

Koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu u auditovaného subjektu (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 54 písm. e)).

Jak bylo uvedeno v odpovědi Komise na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2010, byly moduly pro audit a pro inkasní příkazy v informačním systému CRIS v roce 2011 propojeny. Jedná se o významné zlepšení, dosud to však nezajišťuje úplné informace o výsledcích auditů a následných opatřeních.

Systém CRIS-Audit neposkytuje informace o částkách, které GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid po řízení o sporných otázkách s příjemci nakonec považuje za nezpůsobilé, ani o částkách, které si podle auditorů zasluhovaly podrobnější přezkoumání ze strany GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid;

Auditní modul informačního systému řízení vnější pomoci (CRIS) byl navržen tak, aby umožnil plánování a zaznamenávání výsledků externích auditů, nebyl navržen s cílem sledovat opatření, která Komise v návaznosti na audity přijímá. Komise by však ráda tuto funkci vyvinula ve střednědobém horizontu, bude-li na to mít prostředky.

Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 55 písm. a)).

Toto doporučení bylo v plném rozsahu provedeno.

Úřad GŘ EuropeAid by měl zajistit, aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasného stanovení kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován (tzn. výsledků, kterých měla přijímající vláda v dotčeném období dosáhnout), a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu (výroční zpráva za rozpočtový rok 2009, bod 55 písm. b)).

Kvalita posuzování obecného kritéria způsobilosti týkajícího se řízení veřejných financí se od zavedení nového formátu zprávy pro výroční monitorovací zprávy delegací o řízení veřejných financí v roce 2010 zlepšila. Účetní dvůr však v roce 2011 přesto zjistil případy, kdy toto posouzení nebylo dostatečně strukturované a formalizované, protože výsledky v oblasti řízení veřejných financí nebyly porovnány s cíli/cílovými hodnotami stanovenými pro referenční období.

Komise se domnívá, že toto doporučení bylo plně provedeno. Bude nicméně pokračovat ve svém úsilí o zlepšení výkonnosti rámce pro rozpočtovou kontrolu, především v roce 2012 hodlá vydat novou verzi Pokynů pro rozpočtovou podporu.

---