# Euroopa Liidu C 363/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.363.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 363 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide23. november 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.363.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 363

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide23. november 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 363/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 363/02 | Riigiabi – Otsused teha ettepanek sobivateks meetmeteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on nimetatud meetmetega nõustunud (
  2
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 363/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 363/02

Riigiabi – Otsused teha ettepanek sobivateks meetmeteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on nimetatud meetmetega nõustunud (
  2
  )

2

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 363/03 | Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – Nõukogu seisukoht | 4 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 363/04 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2012/C 363/05 | Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) rakendamisega(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  2
  ) | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 363/03

Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – Nõukogu seisukoht

4

Euroopa Komisjon

2012/C 363/04

Euro vahetuskurss

5

2012/C 363/05

Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) rakendamisega(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  2
  )

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 363/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 8 |
| 2012/C 363/07 | Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta: tähtaja pikendamine – Taotluse on esitanud ostja | 15 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 363/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

8

2012/C 363/07

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta: tähtaja pikendamine – Taotluse on esitanud ostja

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2012/C 363/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 31.7.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33508 (11/N) |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion |
| Õiguslik alus | Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.


  § 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.


  § 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009. |
| Meetme liik | Abikava | Nordic Sugar A/S |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat |
| Eelarve | | Üldeelarve: 17 DKK (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

31.7.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33508 (11/N)

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion

Õiguslik alus

Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.

§ 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.

§ 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009.

Meetme liik

Abikava

Nordic Sugar A/S

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat

Eelarve

Üldeelarve: 17 DKK (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1,70 DKK (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1,70 DKK (miljonites)

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2021

Majandusharud

Suhkrutootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| SKAT |
| --- |
| Østbanegade 123 |
| 2860 |
| DANMARK |

SKAT

Østbanegade 123

2860

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/3

---

Riigiabi – Otsused teha ettepanek sobivateks meetmeteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on nimetatud meetmetega nõustunud

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 363/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.18879 (E 6/06) |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI) |
| Õiguslik alus | Voluntary Health Insurance Act 1957 |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Kindlustus |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Teenindus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Irish Government |
| Hawkins Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dohc.ie |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.18879 (E 6/06)

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI)

Õiguslik alus

Voluntary Health Insurance Act 1957

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Kindlustus

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Teenindus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Irish Government

Hawkins Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.dohc.ie

Muu teave

Iirimaa nõustumine sobivaid meetmeid käsitleva ettepanekuga, mille komisjon on teinud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 1 ning määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artiklitega 18 ja 19.

Komisjon otsustas teha Iirimaale ettepaneku asjakohaste meetmete kohta seoses piiramatu tagatisega eraõiguslikule ravikindlustuse nõukogule (Voluntary Health Insurance Board – VHI). Iirimaa andis sobivatele meetmetele tingimusteta ja sõnaselge kirjaliku heakskiidu.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõikele 1 võtab komisjon teadmiseks Iirimaa tingimusteta ja sõnaselge heakskiidu komisjoni ettepaneku kohastele sobivatele meetmetele.

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (nüüd artikkel 88) kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/4

---

Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 5 – Nõukogu seisukoht

2012/C 363/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010, (2) eelkõige selle artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| — | Euroopa Liidu 2012. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011 (3), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 2012. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011 (3),

| — | komisjon esitas 19. septembril 2012 ettepaneku, mis sisaldab 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5, |
| --- | --- |

—

komisjon esitas 19. septembril 2012 ettepaneku, mis sisaldab 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5 suhtes võeti vastu 20. novembril 2012.

Nimetatud seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 20. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, koos parandustega EÜTs L 25, 30.1.2003, lk 43, ja ELTs L 99, 14.4.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

2

(3)  ELT L 56, 29.2.2012, koos parandusega ELTs L 79, 19.3.2012.

3

---

Euroopa Komisjon

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/5

---

Euro vahetuskurss (1)

22. november 2012

2012/C 363/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2893 |
| JPY | Jaapani jeen | 106,42 |
| DKK | Taani kroon | 7,4577 |
| GBP | Inglise nael | 0,80770 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6065 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2045 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,3250 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,422 |
| HUF | Ungari forint | 279,06 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6962 |
| PLN | Poola zlott | 4,1092 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5323 |
| TRY | Türgi liir | 2,3194 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2420 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2841 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9934 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5809 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5795 |
| KRW | Korea vonn | 1 399,76 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,5363 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0349 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5535 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 423,85 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9465 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,012 |
| RUB | Vene rubla | 40,1520 |
| THB | Tai baat | 39,582 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6959 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7523 |
| INR | India ruupia | 71,0958 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2893

JPY

Jaapani jeen

106,42

DKK

Taani kroon

7,4577

GBP

Inglise nael

0,80770

SEK

Rootsi kroon

8,6065

CHF

Šveitsi frank

1,2045

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,3250

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,422

HUF

Ungari forint

279,06

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6962

PLN

Poola zlott

4,1092

RON

Rumeenia leu

4,5323

TRY

Türgi liir

2,3194

AUD

Austraalia dollar

1,2420

CAD

Kanada dollar

1,2841

HKD

Hongkongi dollar

9,9934

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5809

SGD

Singapuri dollar

1,5795

KRW

Korea vonn

1 399,76

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,5363

CNY

Hiina jüaan

8,0349

HRK

Horvaatia kuna

7,5535

IDR

Indoneesia ruupia

12 423,85

MYR

Malaisia ringit

3,9465

PHP

Filipiini peeso

53,012

RUB

Vene rubla

40,1520

THB

Tai baat

39,582

BRL

Brasiilia reaal

2,6959

MXN

Mehhiko peeso

16,7523

INR

India ruupia

71,0958

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/6

---

Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2012/C 363/05

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| Cenelec | EN 50581:2012
  Tehniline dokumentatsioon elektriliste ja elektrooniliste toodete hindamiseks ohtlike ainete piiramise seisukohast | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

Cenelec

EN 50581:2012

Tehniline dokumentatsioon elektriliste ja elektrooniliste toodete hindamiseks ohtlike ainete piiramise seisukohast

| Märkus 1. | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1. | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.1.

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.2. | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.2.

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.3. | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3.

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3. | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu); |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu);

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

2012/C 363/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„BASTERDSUIKER”/„BASTERDSUICKER”/„BASTERDSUIJCKER”/„BASTERDSUIJKER”/„BASTERD”/„BASTARDSUIKER”/„BASTARDSUICKER”/„BASTARDSUIJCKER”/„BASTARDSUIJKER”/„BASTARD”/„BASTERT”/„BASTERTSUIKER”

EÜ nr: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress:

| Nimi: | Suikerstichting Nederland |
| --- | --- |
| Aadress: | Amsterdamsestraatweg 39a |
| 3744 MA Baarn |
| NEDERLAND |

Nimi:

Suikerstichting Nederland

Aadress:

Amsterdamsestraatweg 39a

3744 MA Baarn

NEDERLAND

Tel

+31 355433455

Faks

+31 355426626

E-post:

info@suikerstichting.nl

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Madalmaad

3.   Spetsifikaat:

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2):

„Basterdsuiker”/„Basterdsuicker”/„Basterdsuijcker”/„Basterdsuijker”/„Basterd”/„Bastardsuiker”/„Bastardsuicker”/„Bastardsuijcker”/„Bastardsuijker”/„Bastard”/„Bastert”/„Bastertsuiker”

Turuleviimisel on toote etiketil hollandikeelne nimetus. Muudes ametlikes keeltes võib lisada märke „vervaardigd volgens de Nederlandse traditie” (toodetud Madalmaade traditsioonide järgi).

3.2.   Nimetus:

| ☒ | On iseenesest eripärane |
| --- | --- |
|  | Väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

☒

On iseenesest eripärane



Väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetusega „Basterdsuiker” on toodet tähistatud juba ammustest aegadest. Toodet „Basterdsuiker” peeti varem valge suhkru kõrvalsaaduseks, nö hübriidsuhkruks. 1924. aasta suhkruseaduses on kirjas: „ „Basterdsuiker” on kõrvalsaadus, mis on tekkinud rafineerimistehastes suhkrupeade valmistamisel eraldunud siirupi kristalludes.” Sama nimetusega tooted või sarnaselt kõlava nimetusega samasugused tooted puuduvad.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?:

| ☒ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |
|  | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

☒

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega



Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik:

| Rühm 2.3. | Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Rühm 2.3.

Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted

3.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1. esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1):

„Basterdsuiker” koosneb tahketest graanulitest (kristallid), mis on heleda kuni tumeda värvuse, magusa maitse (vt ka punkt 3.7.) ja väga magusa lõhnaga. Toote „Basterdsuiker” karamellimaitse ja -lõhn on olenevalt liigist rohkem või vähem välja kujunenud. Väikese niiskusesisalduse tõttu on toode suhteliselt kuiv ja võrdlemisi pika säilivusajaga. Tootele „Basterdsuiker” lisatakse alati invertsuhkrut; mõnikord koos suhkrusiirupi ja/või karamelliseguga, millest tulenevad toote alljärgnevad erilised omadused.

Füüsikalised omadused

Toote „Basterdsuiker” põhialuse moodustab peenike kristallsuhkur.

Olenevalt kristallumisajast vaheldub kristallsuhkru graanulite suurus peenest jämedani. Nõuetele vastavate graanulite suurus tagatakse sõelumisega. Toote „Basterdsuiker” valmistamiseks sobib üksnes selline suhkur, mille graanulid on teatava suurusega.

| | Graanuli suurus |
| --- | --- |
| Valge „Basterdsuiker” | 0,2–0,4 mm |
| Hele/kollane „Basterdsuiker” | 0,2–0,4 mm |
| Tume/pruun „Basterdsuiker” | 0,5–0,9 mm |

Graanuli suurus

Valge „Basterdsuiker”

0,2–0,4 mm

Hele/kollane „Basterdsuiker”

0,2–0,4 mm

Tume/pruun „Basterdsuiker”

0,5–0,9 mm

Suurema niiskusesisalduse tõttu (tänu invertsuhkrule) on toote „Basterdsuiker” tekstuur kohev ja rabe.

Keemilised omadused

Toode „Basterdsuiker” on oma peeneteralisuse tõttu suurepäraselt lahustuv ja seepärast ainulaadsete küpsetamisomadustega. Toote „Basterdsuiker” suhkru (sahharoosi) sisaldus kuivaines peab olema vähemalt 90 %.

Lisatakse ka kristallsuhkrust valmistatud invertsuhkrusiirupit. Sahharoosi happelisel või ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse glükoosi- ja fruktoosimolekulid (invertsuhkur).

Lõpptoote invertsuhkrusisaldus peaks olema vähemalt 0,5 %, mis tähendab seda, et ka niiskusesisaldus (vähemalt 0,5 %, kuid mitte rohkem kui 2 %) on kristallsuhkru niiskusesisaldusest suurem.

Toote „Basterdsuiker” tuhasus kuivaines ei tohi ületada 2,5 %.

Organoleptilised omadused

Väiksema sahharoosisisalduse (vähemalt 90 % kuivainest) tõttu on toode „Basterdsuiker” veidi vähem magus kui kristallsuhkur. Kuid toode ei maitse vähem magusana, sest lahustub kiiresti ja sisaldab invertsuhkrusiirupit. Tootes „Basterdsuiker” sisalduvast fruktoosist ja glükoosist (invertsuhkur) on tingitud selle magusa maitse erinev nüanss, sest magusus kujuneb kiiremini (magusust teadvustatakse kiiremini) ning saavutab kiiremini ka oma intensiivsuse, mis tähendab seda, et magusus püsib lühemat aega kui tavapärase kristallsuhkru magus maitse.

Toote „Basterdsuiker” teatavad liigid (nimelt hele/kollane ja tume/pruun „Basterdsuiker”) on karamellimaitsega. Tumedas/pruunis „Basterdsuikeris” sisalduv väike kogus suhkrusiirupit annab tootele kergelt soolase maitse.

3.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1. esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2):

Siirup on eelnevalt kokku segatud. Toote „Basterdsuiker” iga eri liigi jaoks kasutatakse isesugust, ühtekokku kolme liiki siirupit:

| | Invertsuhkrusiirup | Suhkrusiirup | Karamell |
| --- | --- | --- | --- |
| Valge „Basterdsuiker” | x | | |
| Hele/kollane „Basterdsuiker” | x | | x |
| Tume/pruun „Basterdsuiker” | x | x | x |

Invertsuhkrusiirup

Suhkrusiirup

Karamell

Valge „Basterdsuiker”

x

Hele/kollane „Basterdsuiker”

x

x

Tume/pruun „Basterdsuiker”

x

x

x

Suhkur lahustatakse veega lahustuspaagis 90 °C juures, et saada invertsuhkrusiirupi jaoks toormaterjali (suhkrumahl).

Vedela invertsuhkrusiirupi saamiseks lisatakse vedelale suhkrumahlale hapet (nt sidrunhape) ning seejärel kuumutatakse segu. Kui vajalik inversioonitemperatuur on saavutatud, lisatakse naatriumhüdroksiidi, et inversiooniprotsess peatada. Saadud invertsuhkrusiirup jahutatakse temperatuurini 45 °C. Saadud segu saab kasutada valge „Basterdsuikeri” tootmiseks. Retseptist olenevalt võib lisada karamelli ja/või suhkrusiirupit. Selliste siirupite kokkusegamisel saadud segu on sobiv kasutada heleda/kollase „Basterdsuikeri” ja tumeda/pruuni „Basterdsuikeri” tootmiseks.

Esiteks valitakse sobiv retsept. Tüüpilise graanulisuurusega (keskmiselt 0,5–1,5 mm) kristallsuhkrut jahvatatakse/sõelutakse, et saada lõpuks iseloomuliku suurusega peengraanulid (vt tabel punktis 3.5.). Seda tehakse jahvatusveskites või sõelumisseadeldistes.

Seejärel segatakse suhkrut. Automaatselt lisatakse valitud retsepti jaoks sobiv kogus suhkrut tigusegurisse või mikserisse. Nõuetele vastav siirup pumbatakse doseerimismahutisse, mille täituvust saab automaatselt reguleerida. Tigusegurisse või mikserisse lisatakse vastavalt retseptile õige kogus siirupit. Sõltuvalt tiguseguri suurusest segatakse suhkrut ja siirupit teatava kiirusega (vastavalt retseptile). Suhkru ja siirupi valgumise kiirus ning tiguseguri pikkus on üksteisega vastavuses – nii tuleb segurist lõpuks välja soovitud omadustega ühtlane mass (vt tabel punktis 3.9.). Kui kasutatakse mikserit, siis segatakse seni, kuni saadakse soovitud omadustega ühtlane mass (vt tabel punktis 3.9.).

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3):

Toote „Basterdsuiker” eriline omadus on asjaolu, et kvaliteetsuhkruna erineb see suhkur märkimisväärselt muudest suhkrutest, nagu valge kristallsuhkur ja toorroosuhkur.

Tootes „Basterdsuiker” sisalduvast konkreetsest invertsuhkrukogusest on tingitud selle suhkru ainulaadne koostis ja hulk erilisi omadusi.

Pruunistamine

Tootes „Basterdsuiker” on teatav kogus invertsuhkrut (vt tabel punktis 3.9.). Invertsuhkur koosneb võrdsetes osades glükoosist ja fruktoosist, mis on redutseerivad suhkrud. See tähendab, et redutseerivad suhkrud reageerivad teatavate aminohapetega (proteiin) (Maillardi reaktsioon) kuumutamisel ning moodustavad niiskuse mõjul kondenseerimissaadusi. Maillardi reaktsiooni käigus vabaneb süsinikdioksiid ning moodustuvad tumeda värvusega ühendid (melanoidid). Küpsetis pruunistub seepärast küpsetamise käigus.

Tootes „Basterdsuiker” sisalduva invertsuhkrukoguse tõttu toimub see reaktsioon madalamal temperatuuril kui kristallsuhkru puhul. Nii pruunistuvad toodet „Basterdsuiker” sisaldavad küpsetised kiiremini kui muid suhkruid sisaldavad küpsetised. Tootega „Basterdsuiker” valmistatud küpsetis on pruuni värvusega. Muid suhkruid sisaldavad küpsetised võivad isegi valmina jääda väga heledaks. Kasutatavast „Basterdsuikeri” liigist olenevalt on pruunistumise tase erinev. Valge „Basterdsuikeri” kasutamisest tuleneb küpsetise heledaim ning tumeda/pruuni „Basterdsuikeri” kasutamisest tumedaim pruun värvus.

Maitse

Maillardi reaktsiooni käigus ei moodustu ainult süsinikdioksiid ja tumeda värvusega ühendid, vaid ka maitsekomponendid. Neist komponentidest on tingitud toodet „Basterdsuiker” sisaldavate küpsetiste magus maitse, mis erineb muude suhkrute kasutamisel tekkivast maitsest. Maillardi reaktsiooni käigus tekib iga toote oma maitsekomponentide kogum, millest tuleneb toote maitse. Toote tunnuslikud maitsekomponendid meenutavad mandlit, karamelli ja mett. Karamelli meenutav maitse oleneb peamiselt sellest, millist toote „Basterdsuiker” liiki on kasutatud.

Värskus

Invertsuhkru teine iseloomulik omadus on niiskuse ligitõmbamine ja selle sidumine. Tooted, milles niiskus on seotud (talletatud), püsivad pikemat aega pehme ja mahlakana ega tahku.

Lisaks sellele toimivad tumeda värvusega ühendid (melanoidid) rasvarikastes pagaritoodetes antioksüdandina, mistõttu küpsetised ei lähe halvaks ning nende säilivusaeg pikeneb.

Toodet „Basterdsuiker” sisaldavad küpsetised säilivad nende kahe omaduse tõttu värsked pikema aja jooksul kui sellised pagaritooted, mille puhul on kasutatud muid suhkruid.

Lahustuvus

Väikesemõõtmeliste graanulitega toode „Basterdsuiker” lahustub tainas (eelkõige vähese veesisaldusega rasvarikkas tainas) kiiremini kui kristallsuhkur. Toode „Basterdsuiker” lahustub küpsetises sisalduva niiskuse mõjul ja suurendab seega taina vedelikusisaldust. (Mida vähem säilib tainas tahkeid suhkrukristalle, seda rohkem sisaldab see lahustunud, vedelas olekus kristalle.) Seetõttu on tainas paremini rullitav ja siledam. Toodet „Basterdsuiker” sisaldava küpsetise struktuur on peenem ning vähem krõbe (pehmem) kui selliste küpsetiste struktuur, mille puhul on kasutatud muid suhkruid.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4):

Registreerimistaotlus põhineb asjaolul, et traditsioonilise koostisega toodet „Basterdsuiker” valmistatakse traditsioonilise tootmismeetodi järgi.

Traditsiooniline tootmismeetod

Suhkrut „Basterdsuiker” valmistati 17. sajandi alguses käsitsi, viimase sajandi jooksul on seda toodetud tööstuslikult. Tööstuslikku tootmismeetodit ei ole seniajani muudetud, kuid tootmisprotsessi on parandatud, ühtlustatud ja täiendavalt mehhaniseeritud. 20. sajandi alguses, umbes 1910. aasta paiku asutatud tehased töötavad tänapäevani. Tehaste tehnilist varustust on tehnoloogia arenedes kohandatud.

17., 18. ja 19. sajand

Ajalooliselt suhkrutootmise kõrvalsaadusena tuntud „Basterdsuiker” on kvaliteetsuhkur. See oli tootmisprotsessis saadud esimene suhkur, mis ei vastanud enam valge suhkru spetsifikaadi nõuetele. Vastavalt aktsiisiseaduse (wet op accijns) sätetele oli „Basterdsuiker” oluliselt odavam. Tolleaegsed kondiitrid ostsid toorainet soodsamalt ning tõdesid oma imestuseks, et seda odavamat suhkrut kasutades said nad hoopis parema lõpptoote.

J. H. Reisigi 1783. aasta teoses „Suhkrurafineerija” (De Suikerraffinadeur) on kirjeldatud, kuidas toodeti suhkrut „Basterdsuiker”. Tumedat värvi suhkrusiirupid kallati koonusekujulistesse vormidesse ning lasti seejärel kuivada. Kahe-kolme päeva pärast „kaeti” suhkrupead, et eraldada siirupi ülejääk. Selleks kasutati vett, mida aeglaselt suhkrupeadele kallati. Tahke sisu murenemise vältimiseks kaeti vorm piibusavikihiga, millest vesi aeglaselt läbi immitses. Allesjäänud kuiva savi kiht eemaldati suhkrupea küljest ja kogu toimingut korrati senikaua, kuni kogu siirupi ülejääk oli eemaldatud. Ühes „Basterdsuikeri” suhkrupeas oli näha kolme värvust, kuna kasutatud meetodi tõttu valgus siirup vormi põhja, st suhkrupea tippu. Seejärel kaabiti suhkur suhkrupea aluse poolt tipu suunas lahti ning sorditi „Basterdsuikeri”„valge”, „keskmise” ja „tavalise” kategooria hulka. Olenevalt liigist oli suhkrus „Basterdsuiker” sisalduv siirupi- ja sahharoosikogus erinev (sahharoosikogus oli kristallsuhkru vastavast näitajast väiksem). Tänapäevani on olemas suhkru „Basterdsuiker” kolm liiki: valge, hele/kollane (keskmine) ja tume/pruun.

19. sajandi lõpp ja 20. sajand

Kristallsuhkru ning siirupi ja/või karamelli ainulaadsest kombinatsioonist tulenevate erakordsete küpsetusomaduste tõttu sai suhkrust „Basterdsuiker” pagarite ja kondiitrite töökodades asendamatu tooraine. Suhkru „Basterdsuiker” küpsetusomadused (vt punkt 3.7.) on hea toote edu võti. Suhkrut „Basterdsuiker” sisaldavate küpsetiste pruun värvus, maitse, struktuur ja pikem säilivusaeg muudavad sellised küpsetatud tooted eriliseks teiste omataoliste hulgas.

Kuna tehnoloogia arengust tulenevalt tootsid suhkrupeeditehased toodet „Basterdsuiker” (kõrvalsaadusena) üha vähem, hakati tehastes spetsiaalselt tootma suhkru kolme liigi segu (retsepti järgi), et rahuldada kasvavat nõudlust selle veidi siirupit sisaldava kristallsuhkrutoote järele. Alates 19. sajandi lõpust on toote „Basterdsuiker” valmistusviis jäänud põhimõtteliselt samaks.

Tabelis on esitatud ülevaade tehaste asutamisaegsest ja tänapäevasest tootmismeetodist:

| Tootmismeetod (nagu on kirjeldatud punktis 3.6) | Tol ajal (ligikaudu 100 aastat tagasi) | Tänapäeval |
| --- | --- | --- |
| Vedelale suhkrumahlale happe lisamine | x | x |
| Kuumutamine | x | x |
| Naatriumhüdroksiidi lisamine inversiooniprotsessi peatamiseks | x | x |
| Jahutamine | x | x |
| Vastavalt retseptile karamelli ja/või suhkrusiirupi lisamine | x | x |
| Invertsuhkrusiirupi segamine | x | x |
| Kristallsuhkru jahvatamine/sõelumine kuni graanuli tüüpilise suuruse saavutamiseni | x | x |
| Retseptiga nõutud siirupikoguse lisamine kristallsuhkrule | x | x |
| Ühtlaseks massiks segamine | x | x |

Tootmismeetod (nagu on kirjeldatud punktis 3.6)

Tol ajal (ligikaudu 100 aastat tagasi)

Tänapäeval

Vedelale suhkrumahlale happe lisamine

x

x

Kuumutamine

x

x

Naatriumhüdroksiidi lisamine inversiooniprotsessi peatamiseks

x

x

Jahutamine

x

x

Vastavalt retseptile karamelli ja/või suhkrusiirupi lisamine

x

x

Invertsuhkrusiirupi segamine

x

x

Kristallsuhkru jahvatamine/sõelumine kuni graanuli tüüpilise suuruse saavutamiseni

x

x

Retseptiga nõutud siirupikoguse lisamine kristallsuhkrule

x

x

Ühtlaseks massiks segamine

x

x

Tootmisprotsessi on parandatud, ühtlustatud ja täiendavalt mehhaniseeritud. 20. sajandi alguses, umbes 1910. aasta paiku asutatud tehased töötavad tänapäevani. Tehaste tehnilist varustust on tehnoloogia arenedes kohandatud.

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniliselt koosneb toode „Basterdsuiker” kristallsuhkrust, millele on lisatud siirupit ja/või karamelli. Toote „Basterdsuiker” kolm liiki (valge, hele/kollane ja tume/pruun „Basterdsuiker”) olid olemas juba enne tootmisprotsessi industrialiseerimist. Selle tulemusel ei ole aga toote koostis oluliselt muutunud.

Toote „Basterdsuiker” praegune koostis (nõuded on kirjeldatud punktis 3.9.) on sama nagu 20. sajandi alguses.

Toote koostisena on 1924. aasta suhkruseaduses (Suikerwet) kirjas kristallsuhkur, mille värvus on siirupisisalduse tõttu tavaliselt kollakas või pruunikas. Suhkru ja siirupi (kaupade seadus) 1977. aasta dekreedis (Warenwetbesluit Suiker en Stroop) on toote koostist kirjeldatud isegi üksikasjalikumalt – olenevalt värvist on see kas valge, hele/kollane ja tume/pruun „Basterdsuiker”. Toote vähim suhkrusisaldus oli 90 % ja vähim invertsuhkrusisaldus 0,5 %. Tuhasuse suurim sisaldus kuivaines oli 2,5 %. Alates 2004. aasta 12. juulist ei kehti toote „Basterdsuiker” kohta enam ükski konkreetne siseriiklik eeskiri.

Toote „Basterdsuiker” eespool nimetatud koostise põhiomadusi ei ole muudetud ning need vastavad toote „Basterdsuiker” praegusele koostisele, mida on kirjeldatud punktis 3.9.

Paljude põlvkondade kodudes on toode „Basterdsuiker” saanud tuntuks – ja seda mitte üksnes oma küpsetusomaduste tõttu. Meeldiva magusa maitse pärast hakati toodet aromaatse magusainena kasutama leiva, sooja pudru ja pannkookide koostisainena. Pudru ja pannkookide veidi kõrgema temperatuuri tõttu tuleb toote „Basterdsuiker” maitse ja lõhn hästi esile. C.J. Wannée raamatu „Amsterdami kodumajanduskooli retseptiraamat” (Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool) 1910. aastal ilmunud 6. trükis on juttu tootest „Basterdsuiker”, mida sageli serveeriti muude toitude juurde. Traditsiooniliste Madalmaade retseptide järgi valmistatud road ei olnud sageli kuigi maitsvad ja nii püüti asja parandada toote „Basterdsuiker” lisamisega. Rahvusvahelise köögi retseptide kasutamise ja toitumisharjumuste muutuste tõttu kasutatakse tänapäeva kodudes toodet „Basterdsuiker” üha vähem iseseisva toiduainena.

Traditsiooniliselt on olemas toote „Basterdsuiker” kolm eri liiki: valge, hele/kollane ja tume/pruun „Basterdsuiker”, mida kasutatakse vastavalt küpsetusomadustele ja soovitud tulemusele (vt omadusi punktis 3.7). Toote eri liikide kasutamisest tuleneb maitse ja pruunistamise määr. Valge „Basterdsuikeri” kasutamisel on maitse neutraalsem ja värvus heledam. Tumeda „Basterdsuikeri” kasutamisel on karamelli meenutav maitse jõulisem ja värvus pruunikam.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4):

Toote „Basterdsuiker” iseloomulikke omadusi saab kontrollida mõõtmise järgmiste miinimumnõuete abil. Igas tootepartiis (iga tootmistsükli jooksul) kontrollib tootja järgmist:

| | Lõpptoote inverstuhkrusisaldus | Värvus |
| --- | --- | --- |
| Valge „Basterdsuiker” | 0,5–1,6% | 10–200 IU |
| Hele/kollane „Basterdsuiker” | 1,5–2,5% | 5 000–8 000 IU |
| Tume/pruun „Basterdsuiker” | 1,0–3,0% | 15 000–30 000 IU |

Lõpptoote inverstuhkrusisaldus

Värvus

Valge „Basterdsuiker”

0,5–1,6%

10–200 IU

Hele/kollane „Basterdsuiker”

1,5–2,5%

5 000–8 000 IU

Tume/pruun „Basterdsuiker”

1,0–3,0%

15 000–30 000 IU

Invertsuhkrusisalduse ja värvuse mõõtmiseks kasutatakse ajakohastatuimat ICUMSA meetodit.

ICUMSA (suhkru analüüsimeetodite väljatöötamise rahvusvaheline komisjon) on ülemaailmne organisatsioon, mis ühendab rohkem kui 30 riigi suhkruanalüüsidega seotud siseriiklike komiteede tegevust. ICUMSA ühik (IU) on suhkru puhtuse kaudne mõõt – mida väiksem on IU number, seda valgem (ja puhtam) on suhkur.

Madalmaade toidu- ja tarbekaupade ohutuse amet (De Nederlandse Voedsel- en warenautoriteit, VWA) kontrollib seda kontrollkäikude järelevalvega. VWA teeb igal aastal tootjate kohapealseid kontrolle, kontrollides lõpptoote invertsuhkrusisaldust ja toote värvi käsitlevaid salvestatud andmeid, mis on iga tootepartii kohta tootja poolt mõõdetud ja digitaalselt salvestatud.

4.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused:

4.1.   Nimi ja aadress:

| Nimi: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Aadress: | Catharijnesingel 59 |
| 3511 GG Utrecht |
| NEDERLAND |

Nimi:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Aadress:

Catharijnesingel 59

3511 GG Utrecht

NEDERLAND

Tel

+31 882233333

E-post:

info@vwa.nl

| ☒ Riigiasutus |  Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

 Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded:

Madalmaade toidu- ja tarbekaupade ohutuse amet vastutab toote „Basterdsuiker” spetsifikaadis sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimise eest.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 23.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/15

---

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta: tähtaja pikendamine

Taotluse on esitanud ostja

2012/C 363/07

Komisjon sai 3. oktoobril 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1) artikli 30 lõike 5 alusel koostatud taotluse.

Ettevõtja Magyar Posta taotlus käsitleb riigisisest postipakiteenuste osutamist Ungaris. Taotluse kohta avaldati teade 17. oktoobri 2012. aasta ELT C 313 leheküljel 14. Algselt kehtestatud tähtaeg oli 4. jaanuar 2013.

Võttes arvesse, et komisjon peab saama täiendavat teavet ja selle läbi vaatama, pikendatakse vastavalt artikli 30 lõike 6 teisele lausele kolme kuu võrra tähtaega, mille jooksul peab komisjon tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse.

Lõpptähtaeg on seega 4. aprill 2013.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---