# Eiropas Savienības C 348/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.348.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 348 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 14. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.348.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 348

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 14. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 348/01 | Eiropas Savienības konsolidētie pārskati – 2011. finanšu gads | 1 |
| 2012/C 348/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīgā revidenta ziņojums | 130 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 348/01

Eiropas Savienības konsolidētie pārskati – 2011. finanšu gads

1

2012/C 348/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīgā revidenta ziņojums

130

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 14.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 348/1

---

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI – 2011. FINANŠU GADS

2012/C 348/01

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

| I DAĻA: | Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA:

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

| II DAĻA: | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA:

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2011. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

(paraksts)

Philippe TAVERNE

Komisijas grāmatvedis

2012. gada 18. jūlijā

I   DAĻA

Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi
   (1)

Konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi

1

SATURS

SATURS

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi:

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | ES īstenotās aizņēmumu un aizdevumu darbības |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

9.

| 10. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidācijas mērogs |
| --- | --- |

11.

BILANCE

BILANCE

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 149 | 108 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 5 071 | 4 813 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi: | | | |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3. | 374 | 492 |
| Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.4. | 2 272 | 2 063 |
| Finanšu aktīvi: ilgtermiņa aizdevumi | 2.5. | 41 400 | 11 640 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.6. | 289 | 40 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.7. | 44 723 | 44 118 |
| | | 94 278 | 63 274 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.8. | 94 | 91 |
| Īstermiņa ieguldījumi: | | | |
| Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.9. | 3 619 | 2 331 |
| Īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas: | | | |
| Finanšu aktīvi: īstermiņa aizdevumi | 2.10. | 102 | 2 170 |
| Citi debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.11. | 9 477 | 11 331 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.12. | 11 007 | 10 078 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 2.13. | 18 935 | 22 063 |
| | | 43 234 | 48 064 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 137 512 | 111 338 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.14. | (34 835) | (37 172) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | 2.15. | (1 495) | (1 317) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | 2.16. | (41 179) | (11 445) |
| Citas ilgtermiņa saistības | 2.17. | (2 059) | (2 104) |
| | | (79 568) | (52 038) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Īstermiņa uzkrājumi | 2.18. | (270) | (214) |
| Īstermiņa finanšu saistības | 2.19. | (51) | (2 004) |
| Kreditoru parādi | 2.20. | (91 473) | (84 529) |
| | | (91 794) | (86 747) |
| KOPĀ SAISTĪBAS | | (171 362) | (138 785) |
| NETO AKTĪVI | | (33 850) | (27 447) |
| Rezerves | 2.21. | 3 608 | 3 484 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) | 2.22. | (37 458) | (30 931) |
| NETO AKTĪVI | | (33 850) | (27 447) |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

149

108

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

5 071

4 813

Ilgtermiņa ieguldījumi:

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3.

2.3.

374

492

Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi

Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi

2.4.

2.4.

2 272

2 063

Finanšu aktīvi: ilgtermiņa aizdevumi

2.5.

2.5.

41 400

11 640

Ilgtermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas

2.6.

2.6.

289

40

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.7.

2.7.

44 723

44 118

94 278

63 274

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.8.

2.8.

94

91

Īstermiņa ieguldījumi:

Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi

Finanšu aktīvi: pārdošanai pieejamie aktīvi

2.9.

2.9.

3 619

2 331

Īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas:

Finanšu aktīvi: īstermiņa aizdevumi

Finanšu aktīvi: īstermiņa aizdevumi

2.10.

2.10.

102

2 170

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

2.11.

2.11.

9 477

11 331

Īstermiņa priekšfinansējums

2.12.

2.12.

11 007

10 078

Nauda un tās ekvivalenti

2.13.

2.13.

18 935

22 063

43 234

48 064

AKTĪVI KOPĀ

137 512

111 338

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.14.

2.14.

(34 835)

(37 172)

Ilgtermiņa uzkrājumi

2.15.

2.15.

(1 495)

(1 317)

Ilgtermiņa finanšu saistības

2.16.

2.16.

(41 179)

(11 445)

Citas ilgtermiņa saistības

2.17.

2.17.

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Īstermiņa uzkrājumi

2.18.

2.18.

(270)

(214)

Īstermiņa finanšu saistības

2.19.

2.19.

(51)

(2 004)

Kreditoru parādi

2.20.

2.20.

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

KOPĀ SAISTĪBAS

(171 362)

(138 785)

NETO AKTĪVI

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

Rezerves

2.21.

2.21.

3 608

3 484

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2)

2

2.22.

2.22.

(37 458)

(30 931)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(33 850)

(27 447)

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 3.1. | 124 677 | 122 328 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2. | 5 376 | 8 188 |
| | | 130 053 | 130 516 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3. | (8 976) | (8 614) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4. | (123 778) | (103 764) |
| | | (132 754) | (112 378) |
| (DEFICĪTS)/PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | | (2 701) | 18 138 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5. | 1 491 | 1 178 |
| Finanšu izdevumi | 3.6. | (1 355) | (661) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | | 1 212 | (1 003) |
| Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa | 3.7. | (436) | (420) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | (1 789) | 17 232 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

3.1.

3.1.

124 677

122 328

Citi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.

3.2.

5 376

8 188

130 053

130 516

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3.

3.3.

(8 976)

(8 614)

Pamatdarbības izdevumi

3.4.

3.4.

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

(DEFICĪTS)/PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

(2 701)

18 138

Finanšu ieņēmumi

3.5.

3.5.

1 491

1 178

Finanšu izdevumi

3.6.

3.6.

(1 355)

(661)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

1 212

(1 003)

Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa

3.7.

3.7.

(436)

(420)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

(1 789)

17 232

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (1 789) | 17 232 |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 33 | 28 |
| Nolietojums | | 361 | 358 |
| Ilgtermiņa aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (29 760) | (876) |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (605) | (2 574) |
| Ilgtermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | (249) | 15 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | (3) | (14) |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (929) | (642) |
| Īstermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | 3 922 | (4 543) |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 178 | (152) |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 29 734 | 886 |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | (45) | (74) |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 56 | 1 |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (1 953) | 1 964 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 6 944 | (9 355) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi | | (4 539) | (2 254) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas | | (75) | (149) |
| Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (2 337) | (70) |
| Ieguldījumu darbības | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (693) | (374) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (91) | (176) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (1 288) | (540) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (3 128) | (1 309) |
| Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) | | (3 128) | (1 309) |
| Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 2.13. | 22 063 | 23 372 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 2.13. | 18 935 | 22 063 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

33

28

Nolietojums

361

358

Ilgtermiņa aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(29 760)

(876)

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(605)

(2 574)

Ilgtermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(249)

15

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(3)

(14)

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(929)

(642)

Īstermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

3 922

(4 543)

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

178

(152)

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

29 734

886

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

(45)

(74)

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

56

1

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(1 953)

1 964

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

6 944

(9 355)

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(4 539)

(2 254)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas

(75)

(149)

Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

(2 337)

(70)

Ieguldījumu darbības

Ieguldījumu darbības

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(693)

(374)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(91)

(176)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(1 288)

(540)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(3 128)

(3 128)

(1 309)

(1 309)

Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums)

(3 128)

(1 309)

Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā

2.13.

2.13.

22 063

23 372

Nauda un tās ekvivalenti gada beigās

2.13.

2.13.

18 935

22 063

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| | Rezerves
  (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas
  (B) | Neto aktīvi = (A) + (B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 273 | (273) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (130) | | | | (130) |
| Citi | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts | | | (2 254) | | (2 254) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | | 17 232 | 17 232 |
| ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 165 | (165) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (47) | | | | (47) |
| Citi | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts | | | (4 539) | | (4 539) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | | (1 789) | (1 789) |
| ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

Miljoni euro

Rezerves

(A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

(B)

Neto aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

273

(273)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(130)

(130)

Citi

4

(21)

(17)

2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

14

6 873

(6 887)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts

(2 254)

(2 254)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

17 232

17 232

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

165

(165)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(47)

(47)

Citi

2

(30)

(28)

2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

4

17 228

(17 232)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts

(4 539)

(4 539)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1 789)

(1 789)

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRAMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 2002. gada 16. septembris.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai.

Euratom

Euratom

Eiropas Savienība sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora iestādi mērķi ir konkrētāki – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, ierakstīšana pēc uzkrāšanas principa, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, summēšana, kompensēšana un salīdzināma informācija.

Šo finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās naudas summas noteiktos bilances un saimnieciskā rezultāta pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās struktūras (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 50 kontrolētās iestādes, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2010. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par 7 kontrolētajām struktūrām (viena iestāde, 6 aģentūras). Šādu papildinājumu ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem nav būtiska.

11.1.

Kontrolētās struktūras

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savienība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv.

Izplatītākie kontroles rādītāji Eiropas Savienībā ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem, lai noteiktu kontroli.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi uz tām attiecas konsolidācija. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un bilances starp ES kontrolētajām iestādēm, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība un viena vai vairākas personas ("uzņēmēji") apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās kopīgi kontrolēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savienība tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Savienībai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas. Ja Eiropas Savienībai pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Eiropas Savienības darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs struktūras neatrodas Eiropas Savienības kontrolē, tās nav konsolidētas tās pārskatos (saistībā ar attiecīgajām naudas summām skatīt 11.2. paskaidrojumu).

11.2

1.4   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas pamats

Valūta un konvertēšanas pamats

Darbības un pārskata valūta

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savienības darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Dažādas pārrēķina metodes piemēro pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kas saglabā savu vērtību euro, pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

EURO kurss

EURO kurss

| Valūta | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,7870 | 25,0610 |
| DKK | 7,4342 | 7,4535 |
| EEK | n.p. | 15,6466 |
| GBP | 0,8353 | 0,8607 |
| HUF | 314,5800 | 277,9500 |
| LVL | 0,6995 | 0,7094 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,4580 | 3,9750 |
| RON | 4,3233 | 4,2620 |
| SEK | 8,9120 | 8,9655 |
| CHF | 1,2156 | 1,2504 |
| JPY | 100,2000 | 108,6500 |
| USD | 1,2939 | 1,3362 |

Valūta

31.12.2011.

31.12.2010.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,7870

25,0610

DKK

7,4342

7,4535

EEK

n.p.

15,6466

GBP

0,8353

0,8607

HUF

314,5800

277,9500

LVL

0,6995

0,7094

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,4580

3,9750

RON

4,3233

4,2620

SEK

8,9120

8,9655

CHF

1,2156

1,2504

JPY

100,2000

108,6500

USD

1,2939

1,3362

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda atbilstoši sākotnējām izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES uzskaites noteikumu attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Savienība saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Tā kā Eiropas Savienība neņem aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi.

Nolietojuma likmes

Nolietojuma likmes

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles | 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | 10 % līdz 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

10 % līdz 25 %

Mēbeles

10 % līdz 25 %

Aprīkojums

10 % līdz 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie pamatlīdzekļi

10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savienība būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē mazākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst summā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs neattiecas, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Ieguldījumi

Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savienību pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un noraksta mazākajā atgūstamajā summā, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā. Ja vēlāk vairs neattiecas vērtības samazinājuma iemesls, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi uzskaites vērtībā, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

1.5.3

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.

Patiesās vērtības apsvērumi

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām ("NAV"). Nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā, vai par izmaiņām patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

Eiropas Savienība savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikusi Eiropas Savienība. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Savienība noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Savienībai nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Savienība uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kurai pieskaitītas darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālajā summā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tas pamatojams šādi.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām.

| — | Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Savienībai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Savienībai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme.

| — | Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savienība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| i) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

i)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| ii) | Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
| --- | --- |

ii)

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

| iii) | Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
| --- | --- |

iii)

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

| iv) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.
  Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki.
  Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi. |
| --- | --- |

iv)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Savienība katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas, un šo summu atzīst par izdevumiem.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s): atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi

Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Savienība nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota konkrēta norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš.

1.5.10.   
  Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Pensiju saistības

Eiropas Savienība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien izmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Savienība nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir "nestrādājošiem" (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā "Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem". Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Savienībai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīgi sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Savienībai un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.5.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas, kreditoru parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Savienība to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Savienība var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Komisija nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses izmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Komisijai, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda nauda

Soda nauda

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudu uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

| — | vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un ir veicis soda naudas pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta pārsūdzība par ES lēmumu nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Savienība novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šo zaudējumu aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Savienība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi ES un veido tās izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, noteiktu kritēriju esamības gadījumā, vai tos izpilda saņēmējs, un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 236 |
| Iegūšana | 80 |
| Atsavināšana | (13) |
| Citas pārmaiņas | (2) |
| Bruto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī | 301 |
| Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī | (128) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (33) |
| Atsavināšana | 8 |
| Citas pārmaiņas | 1 |
| Uzkrātā amortizācija 2011. gada 31. decembrī | (152) |
| Neto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī | 149 |
| Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 108 |

Miljoni euro

Summa

Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

236

Iegūšana

80

Atsavināšana

(13)

Citas pārmaiņas

(2)

Bruto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī

301

301

Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī

(128)

Amortizācija attiecīgajā gadā

(33)

Atsavināšana

8

Citas pārmaiņas

1

Uzkrātā amortizācija 2011. gada 31. decembrī

Uzkrātā amortizācija 2011. gada 31. decembrī

(152)

(152)

Neto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2011. gada 31. decembrī

149

149

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

108

108

Iepriekš minētās summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

Kategorijā "Pamatlīdzekļi veidošanas procesā"2011. gada 31. decembrī ir iekļauti aktīvi EUR 219 miljonu apmērā saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu – projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, 2 kontroles centrus un 16 zemes stacijas. Bilances summa atspoguļo izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti sistēmas pirmie divi satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada pārskatā, pirms šā datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes fāzē, tādējādi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika norakstītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējā finanšu plāna beigām "apstiprināšanas orbītā" (In-Orbit Validation) posma un "pilnīgu operatīvo spēju" posma pirmās daļas plānotās izmaksas ES sasniedz EUR 3 788 miljonus. Nākamajā finanšu plānā paredzēts EUR 5 500 miljonus izlietot šādām darbībām: pilnībā izvērst un izmantot sistēmu, līdz 2020. gadam īstenot Galileo pakalpojumus un sagatavot satelītu konstelācijas nākamo paaudzi; to pilnībā finansēs no ES budžeta. Summa EUR 268 miljonu apmērā ir uzskatāma par pētījumu izdevumiem šajā periodā.

Galileo

In-Orbit Validation

Galileo

Nākamie divi satelīti tiks palaisti 2012. gada rudenī, un, tiklīdz tiks pabeigta to testēšana, tiks noslēgts projekta "apstiprināšanas orbītā" (IOV) posms. Šo posmu kopīgi finansē ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju līgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks izbūvēto aktīvu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes līgums, jo visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka EKA dalībvalstis varētu bloķēt šādu pārvedumu.

IOV

| Miljoni euro |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Pārējie materiālie aktīvi | Finanšu noma | Nepabeigtie aktīvi būvniecība | KOPĀ |
| Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Iegūšana | 89 | 37 | 19 | 112 | 22 | 28 | 335 | 642 |
| Atsavināšana | 0 | (11) | (19) | (44) | (12) | (6) | 0 | (92) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 22 | 1 | 0 | 4 | 0 | (2) | (24) | 1 |
| Citas pārmaiņas | (20) | 9 | 3 | 2 | 4 | 2 | (1) | (1) |
| Bruto uzskaites vērtība gada beigās | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (132) | (47) | (14) | (63) | (22) | (95) | | (373) |
| Atkal iegrāmatotais nolietojums | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | | 12 |
| Atsavināšana | 0 | 11 | 16 | 44 | 11 | 0 | | 82 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 1 | | (1) |
| Citas pārmaiņas | 0 | (7) | (1) | (1) | (2) | (1) | | (12) |
| Uzkrātais nolietojums gada beigās | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| 2011. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |
| 2010. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |

Miljoni euro

Zeme un ēkas

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Pārējie materiālie aktīvi

Finanšu noma

Nepabeigtie aktīvi būvniecība

KOPĀ

Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

4 027

492

226

483

214

2 663

335

8 440

Iegūšana

89

37

19

112

22

28

335

642

Atsavināšana

0

(11)

(19)

(44)

(12)

(6)

0

(92)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

22

1

0

4

0

(2)

(24)

1

Citas pārmaiņas

(20)

9

3

2

4

2

(1)

(1)

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

4 118

4 118

528

528

229

229

557

557

228

228

2 685

2 685

645

645

8 990

8 990

Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās

(1 868)

(382)

(167)

(378)

(124)

(708)

(3 627)

Nolietojums attiecīgajā gadā

(132)

(47)

(14)

(63)

(22)

(95)

(373)

Atkal iegrāmatotais nolietojums

1

0

0

4

0

7

12

Atsavināšana

0

11

16

44

11

0

82

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

0

(2)

0

1

(1)

Citas pārmaiņas

0

(7)

(1)

(1)

(2)

(1)

(12)

Uzkrātais nolietojums gada beigās

Uzkrātais nolietojums gada beigās

(1 999)

(1 999)

(425)

(425)

(166)

(166)

(396)

(396)

(137)

(137)

(796)

(796)

(3 919)

(3 919)

2011. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība

2011. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība

2 119

2 119

103

103

63

63

161

161

91

91

1 889

1 889

645

645

5 071

5 071

2010. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība

2010. gada 31. decembrī neto uzskaites vērtība

2 159

110

59

105

90

1 955

335

4 813

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.17. un 2.20.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

2.17.

2.20.1.

FINANŠU NOMA

FINANŠU NOMA

| Miljoni euro |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvie izdevumi
  (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība
  A + B | Turpmākie izdevumi par aktīviem
  (C) | Aktīvu vērtība
  A + B + C | Nolietojums
  (E) | Neto uzskaites vērtība = A + B+ C + E |
| < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Saistības kopā (B) |
| Zeme un ēkas | 931 | 59 | 280 | 1 315 | 1 654 | 2 585 | 62 | 2 647 | (771) | 1 876 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 23 | 7 | 7 | 1 | 15 | 38 | 0 | 38 | (25) | 13 |
| Kopā 31.12.2011. | 954 | 66 | 287 | 1 316 | 1 669 | 2 623 | 62 | 2 685 | (796) | 1 889 |
| Kopā 31.12.2010. | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |

Miljoni euro

Apraksts

Kumulatīvie izdevumi

(A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

A + B

Turpmākie izdevumi par aktīviem

(C)

Aktīvu vērtība

A + B + C

Nolietojums

(E)

Neto uzskaites vērtība = A + B+ C + E

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Saistības kopā (B)

Zeme un ēkas

931

59

280

1 315

1 654

2 585

62

2 647

(771)

1 876

1 876

Pārējie pamatlīdzekļi

23

7

7

1

15

38

0

38

(25)

13

13

Kopā 31.12.2011.

954

66

287

1 316

1 669

2 623

62

2 685

(796)

1 889

Kopā 31.12.2010.

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.1. | 62 | 138 |
| Līdzdalība asociētajās iestādēs | 2.3.2. | 312 | 354 |
| Ieguldījumi kopā | | 374 | 492 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.1.

2.3.1.

62

138

Līdzdalība asociētajās iestādēs

2.3.2.

2.3.2.

312

354

Ieguldījumi kopā

374

492

2.3.1.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| Miljoni euro |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kopā |
| Summa 31.12.2010. | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |
| Iemaksas | 0 | 18 | 92 | 19 | 59 | 188 |
| Neto summas daļa | 0 | (29) | (104) | (72) | (59) | (264) |
| Summa 31.12.2011. | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |

Miljoni euro

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kopā

Summa 31.12.2010.

0

11

12

78

37

138

Iemaksas

0

18

92

19

59

188

Neto summas daļa

0

(29)

(104)

(72)

(59)

(264)

Summa 31.12.2011.

Summa 31.12.2011.

0

0

0

0

0

0

25

25

37

37

62

62

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības kopuzņēmumos procentuālo daļu.

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 211 | 176 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 123 | 165 |
| Ilgtermiņa saistības | 0 | 0 |
| Īstermiņa saistības | (314) | (208) |
| Ieņēmumi | 8 | 7 |
| Izdevumi | (379) | (247) |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Ilgtermiņa aktīvi

211

176

Apgrozāmie līdzekļi

123

165

Ilgtermiņa saistības

0

0

Īstermiņa saistības

(314)

(208)

Ieņēmumi

8

7

Izdevumi

(379)

(247)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

GJU

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2011. gadā struktūra nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu.

Galileo

GJU

Kopuzņēmums SESAR

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 59,37 % no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 102 miljoni.

SESAR

SESAR

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER

ITER

ITER ietilpst Eiropas Savienība, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER izveidoja, lai: lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 47 % no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir EUR 7 649 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 4 miljoni.

ITER

ITER

ITER

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

ITER

Euratom

ITER

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH ir ietverti šajā pozīcijā, bet trīs citi, proti, ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC, lai arī tos juridiski uzskata par kopuzņēmumiem, grāmatvedības vajadzībām jāklasificē kā asociētās iestādes (un tāpēc tie iekļauti 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajos ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole.

IMI

FCH

ARTEMIS, Clean Sky

ENIAC

2.3.2.

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanās tā darbībā. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 96,51 % no līdzdalības IMI. Plānotais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 1 miljardu līdz 2017. gada 31. decembrim.

IMI

IMI

FCH kopuzņēmums "Kurināmā elementi un ūdeņradis"

FCH

FCH kopuzņēmuma mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 89,32 % no līdzdalības FCH. Plānotais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs EUR 470 miljonus līdz 2017. gada 31. decembrim.

FCH

FCH

2.3.2.   
  Līdzdalība asociētajās iestādēs

Līdzdalība asociētajās iestādēs

| Miljoni euro |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kopā |
| Summa 31.12.2010. | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |
| Iemaksas | 0 | 11 | 117 | 14 | 142 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | (3) | (25) | (131) | (15) | (174) |
| Pārējie kapitāla pārvietojumi | (10) | 0 | 0 | 0 | (10) |
| Summa 31.12.2011. | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |

Miljoni euro

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kopā

Summa 31.12.2010.

305

14

14

21

354

Iemaksas

0

11

117

14

142

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

(3)

(25)

(131)

(15)

(174)

Pārējie kapitāla pārvietojumi

(10)

0

0

0

(10)

Summa 31.12.2011.

Summa 31.12.2011.

292

292

0

0

0

0

20

20

312

312

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības asociētajās iestādēs procentuālo daļu.

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Aktīvi | 460 | 447 |
| Saistības | (162) | (93) |
| Ieņēmumi | 28 | 25 |
| Pārpalikums/(deficīts) | (167) | (180) |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Aktīvi

460

447

Saistības

(162)

(93)

Ieņēmumi

28

25

Pārpalikums/(deficīts)

(167)

(180)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst naudas summai EUR 720 miljonu apmērā.

| Miljoni euro |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kopējā kapitāla daļa | 3 000 | 900 |
| Iemaksāts | (600) | (180) |
| Nepieprasīts | 2 400 | 720 |

Miljoni euro

EIF

Kopējais EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kopējā kapitāla daļa

3 000

900

Iemaksāts

(600)

(180)

Nepieprasīts

2 400

720

Kopuzņēmums ARTEMIS

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 3 miljoni.

Kopuzņēmums Clean Sky

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa no zaudējumiem šajā periodā ir EUR 5 miljoni.

Kopuzņēmums ENIAC

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai izstrādātu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības nepārsniegs EUR 450 miljonus. 2011. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 96,77 % no līdzdalības ENIAC.

ENIAC

ENIAC

2.4.   FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Garantiju fonds | 1 475 | 1 346 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| Riska kapitāla darījumi | 134 | 137 |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 234 | 199 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 111 | 102 |
| Vides izaugsmes fonds | 69 | 20 |
| GEEREF | 38 | 56 |
| Mikrofinansēšanas instruments “Progress” | 18 | 14 |
| Citi ieguldījumi | 5 | 1 |
| Kopā | 2 272 | 2 063 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Garantiju fonds

1 475

1 346

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

Riska kapitāla darījumi

134

137

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

234

199

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

111

102

Vides izaugsmes fonds

69

20

GEEREF

38

56

Mikrofinansēšanas instruments “Progress”

18

14

Citi ieguldījumi

5

1

Kopā

2 272

2 063

2.4.1.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju Fonda neto aktīvi
   (3)

Garantiju Fonda neto aktīvi

3

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 1 174 | 1 154 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 302 | 193 |
| Kopā aktīvi | 1 476 | 1 347 |
| Kopā saistības | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 475 | 1 346 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Pārdošanai pieejamie aktīvi

1 174

1 154

Nauda un tās ekvivalenti

302

193

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

1 476

1 347

Kopā saistības

Kopā saistības

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 475

1 475

1 346

1 346

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 83 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem. Fondā ieskaita maksājumus no ES vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumus no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžeta ieņēmumu pārskatā.

Euratom

ES jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma gada beigās.

2.4.2.   
  Citi pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

Citi pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

Šie ir ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

| Miljoni euro |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kopējā kapitāla daļa | 28 380 | 900 |
| Iemaksāts | (6 199) | (188) |
| Nepieprasīts | 22 181 | 712 |

Miljoni euro

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kopējā kapitāla daļa

28 380

900

Iemaksāts

(6 199)

(188)

Nepieprasīts

22 181

712

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Tos pārvalda Eiropas Investīciju banka un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

Riska kapitāla darījumos

ETF uzsākšanas mehānisms ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu, CIP programmu un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 126 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam un MVU finansēšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

ETF

MAP

CIP

ETF

Šajā pozīcijā ir ietverts arī Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai, kas ir ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu, (SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību.

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

SICAV

Vides izaugsmes fonda (iepriekš – Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivitātes fonds) vispārīgais mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu Dienvidaustrumu Eiropā, piešķirot īpašu finansējumu uzņēmējiem un mājsaimniecībām sadarbībā ar finanšu iestādēm un izmantojot tiešu finansējumu.
  GEEREF
  ir jauns un inovatīvs fonds, kura mērķis ir nodrošināt riska kapitālu globālā mērogā, izmantojot privātus ieguldījumus energoefektivitātes ieguldījumu un atjaunojamo energoresursu projektiem jaunattīstības valstīs un pārejas ekonomikas valstīs.

Vides izaugsmes fonda

GEEREF

2.5.   FINANŠU AKTĪVI: ILGTERMIŅA AIZDEVUMI

FINANŠU AKTĪVI: ILGTERMIŅA AIZDEVUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 2.5.1. | 170 | 162 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 2.5.2. | 41 230 | 11 478 |
| Kopā | 41 400 | 11 640 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

2.5.1.

2.5.1.

170

162

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

2.5.2.

2.5.2.

41 230

11 478

Kopā

41 400

11 640

2.5.1.   
  No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | EOTK aizdevumi mājokļa iegādei | Kopā |
| Kopā 31.12.2010. | 140 | 22 | 162 |
| Jauni aizdevumi | 31 | 0 | 31 |
| Atmaksātās summas | (17) | (5) | (22) |
| Valūtas kursa starpības | (4) | — | (4) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 1 | 2 | 3 |
| Kopā 31.12.2011. | 151 | 19 | 170 |

Miljoni euro

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

EOTK aizdevumi mājokļa iegādei

Kopā

Kopā 31.12.2010.

140

22

162

Jauni aizdevumi

31

0

31

Atmaksātās summas

(17)

(5)

(22)

Valūtas kursa starpības

(4)

—

(4)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

1

2

3

Kopā 31.12.2011.

151

19

170

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.5.2.   
  No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | MFA | Euratom | Maksājumu bilance | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2010. | 503 | 469 | 12 246 | — | 264 | 13 482 |
| Jauni aizdevumi | 126 | — | 1 350 | 28 000 | — | 29 476 |
| Atmaksātās summas | (36) | (20) | (2 000) | — | — | (2 056) |
| Valūtas kursa starpības | — | — | — | — | 6 | 6 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 2 | 2 | 29 | 344 | (4) | 373 |
| Kopā 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Parāda summa < 1 gads | 5 | — | — | — | 46 | 51 |
| Parāda summa > 1 gads | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 220 | 41 230 |

Miljoni euro

MFA

Euratom

Maksājumu bilance

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2010.

503

469

12 246

—

264

13 482

Jauni aizdevumi

126

—

1 350

28 000

—

29 476

Atmaksātās summas

(36)

(20)

(2 000)

—

—

(2 056)

Valūtas kursa starpības

—

—

—

—

6

6

Uzskaites vērtības pārmaiņas

2

2

29

344

(4)

373

Kopā 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

5

5

—

—

—

—

—

—

46

46

51

51

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

220

220

41 230

41 230

Šo summu lielo palielinājumu ir izraisījuši EFSM aizdevumi, kas izmaksāti 2011. gadā, un to atspoguļo ES aizņēmumu palielinājums (skatīt 2.16. paskaidrojumu). Sīkāku informāciju par aizdevumu un aizņēmumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.16.

7

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Dalībvalstis | 268 | 14 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 7 | 9 |
| Garantijas un noguldījumi | 11 | 14 |
| Citi | 3 | 3 |
| Kopā | 289 | 40 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Dalībvalstis

268

14

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

7

9

Garantijas un noguldījumi

11

14

Citi

3

3

Kopā

289

40

No iepriekš minētajiem debitoru parādiem EUR 273 miljoni (2010. gadā: EUR 14 miljoni) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. No dalībvalstīm saņemto ilgtermiņa debitoru parādu lielais palielinājums attiecas uz neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF un lauku attīstību. Šīs summas jāatgūst, izmantojot vairākus maksājums 2012. un 2013. gadā, saistībā ar atsevišķām dalībvalstīm piešķirtu finansiālu palīdzību. 2013. gadā atgūstamās summas ir iekļautas iepriekš norādītajā tabulā, savukārt 2012. gadā atgūstamās summas ir iekļautas īstermiņa debitoru parādu kategorijā (skatīt 2.11.1. paskaidrojumu).

2.11.1

2.7.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Priekšfinansējums | 2.7.1. | 40 625 | 40 298 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.7.2. | 4 098 | 3 820 |
| Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums | 44 723 | 44 118 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Priekšfinansējums

2.7.1.

2.7.1.

40 625

40 298

Nākamo periodu izdevumi

2.7.2.

2.7.2.

4 098

3 820

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

44 723

44 118

2.7.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savukārt atlikums ir ilgtermiņa.

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:

Tās ir garantijas, ko Eiropas Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem, – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2010. gada 31. decembrī to garantiju "nominālā" vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija EUR 1 330 miljoni, savukārt šo garantiju „aktuālā” vērtība bija EUR 1 083 miljoni (2010. gadā attiecīgi EUR 1 227 miljoni un EUR 1 059 miljoni).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF) –2011. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 3,3 miljardi (2010. gadā – EUR 3,2 miljardi). Šis fonds ir ar Eiropas Savienību nesaistīta vienība, un tās pārskati nav konsolidēti šajos pārskatos – 11.2.3. paskaidrojums.

FP7

11.2.3.

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljoni euro |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1 219 | 1 695 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 774 | 620 |
| Decentralizēta pārvaldība | 697 | 441 |
| Dalīta pārvaldība | 37 249 | 37 055 |
| Kopēja pārvaldība | 686 | 487 |
| Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums | 40 625 | 40 298 |

Miljoni euro

Pārvaldības veids

31.12.2011.

31.12.2010.

Tieša centralizēta pārvaldība

1 219

1 695

Netieša centralizēta pārvaldība

774

620

Decentralizēta pārvaldība

697

441

Dalīta pārvaldība

37 249

37 055

Kopēja pārvaldība

686

487

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

40 625

40 298

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.-2013. gada plānošanas periodam: Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Sociālais fonds (ESF), Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Kohēzijas fonds (KF) un Zivsaimniecības fonds. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

Priekšfinansējums veido lielu daļu no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tiem tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, lai sāktu projektu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

Aplūkojot tuvāk priekšfinansējuma izmaiņas, atklājas, ka straujš palielinājums bija vērojams 2007.-2009. gadā, kas sakrīt ar 2007.-2013. gada plānošanas perioda pirmajiem gadiem. Šajā periodā tika sāktas jaunas programmas un darbības, kam Komisija sniedza atbalstu priekšfinansējuma maksājumu veidā. 2011. gadā pirmo reizi priekšfinansējuma līmenis samazinājās; šī tendence apstiprina, ka 2007-2013. gada finanšu shēmas pirmajos gados pieredzētais palielinājums ir normāla attīstība, kas saistīta ar daudzgadu programmu izdevumu profilu. Priekšfinansējuma kopsumma 2011. gadā salīdzinājumā ar 2010. gadu samazinājās par 1,5 % jeb EUR 743 miljoniem, tas galvenokārt attiecas uz īstermiņa summām saistībā ar dalīto pārvaldību (skatīt 2.12.1. paskaidrojumu). Tomēr šis samazinājums ir kompensēts ar nākamo periodu izdevumu palielinājumu saistībā ar jaunu aktīvu atzīšanu attiecībā uz atbalstu shēmas avansa summām, ko Komisija atmaksājusi dalībvalstīm (skatīt turpmāk).

2.12.1

2.7.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 3 378 | 3 820 |
| Atbalsta shēmas | 720 | — |
| Kopā | 4 098 | 3 820 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Finansēšanas vadības instrumenti

3 378

3 820

Atbalsta shēmas

720

—

Kopā

4 098

3 820

Kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmu ietvaros maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, garantiju vai kapitāla instrumentu veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums) un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek veikta šā aktīva vērtības aplēse.

Vienlaikus ar finansēšanas vadības instrumentu iekļaušanu bilancē 2010. gadā, Komisija analizēja arī līdzīgas shēmas, saskaņā ar kurām dalībvalstīm tiek izmaksāti avansi. Tā pieprasīja informāciju no dalībvalstīm par avansu, kas saņemti no dažādām atbalsta shēmām, izmantošanu (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi) un par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda iemaksām. Tomēr 2010. gada beigās nebija pieejam pietiekama dalībvalstu informāciju, lai Komisija varētu veikt ticamu novērtējumu par 2010. gada 31. decembrī pieejamajām summām. Pašreizējā informācija liecina, ka šīs summas nav būtiskas. Veicot nepārtrauktu darbu 2011. gadā, Komisija tagad var labāk novērtēt šos pieejamos avansus, pamatojoties uz dalībvalstu informāciju, tādējādi aktīvs tagad ir iegrāmatots Komisijas bilancē 2011. gada 31. decembrī un sadalīts starp ilgtermiņa (EUR 720 miljoni) un īstermiņa (EUR 1 792 miljoni, skatīt 2.12.2. paskaidrojumu) aktīviem atkarībā no tā, kad avansus ir paredzēts izmantot. Šā aktīva atzīšana nozīmē 2011. gada izdevumu samazinājumu par tādu pašu summu.

2.12.2.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.8.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| Apraksts | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Zinātniskie materiāli | 78 | 71 |
| Citi | 16 | 20 |
| KOPĀ | 94 | 91 |

Miljoni euro

Apraksts

31.12.2011.

31.12.2010.

Zinātniskie materiāli

78

71

Citi

16

20

KOPĀ

94

91

2.9.   FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI: PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju izmaiņu gadījumā.

PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

PĀRDOŠANAI PIEEJAMIE AKTĪVI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Likvidējamā EOTK | 1 463 | 1 283 |
| BUFI ieguldījumi | 1 358 | 515 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 547 | 419 |
| Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem | 97 | 111 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 151 | — |
| Citi | 3 | 3 |
| Kopā | 3 619 | 2 331 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Likvidējamā EOTK

1 463

1 283

BUFI ieguldījumi

BUFI

1 358

515

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

547

419

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem

TEN-T

97

111

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

151

—

Citi

3

3

Kopā

3 619

2 331

Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi pārdošanai pieejamie ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2012. gadā vērtība (izteikta to patiesajā vērtībā) 2011. gada 31. decembrī bija EUR 481 miljons (2010. gadā – EUR 294 miljoni).

Kaut arī ir bijušas aktīvu iegādes gan Riska dalīšanas finanšu mehānismā, gan Aizdevumu garantijas instrumentā TEN-T projektiem (skatīt arī 5.1.2. paskaidrojumu), ievērojamais palielinājums pagājušajā gadā galvenokārt ir saistīts ar provizoriski iekasētu soda naudu summu pieaugumu īpaši izveidotā fondā, ko pārvalda ECFIN ĢD (BUFI). Pirms 2010. gada šīs summas būtu turētas īpašos bankas kontos – skatīt 2.13.2. paskaidrojumu, nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi.

TEN-T

5.1.2

ECFIN

BUFI

2.13.2

2.10.   FINANŠU AKTĪVI: ĪSTERMIŅA AIZDEVUMI

FINANŠU AKTĪVI: ĪSTERMIŅA AIZDEVUMI

Šīs ir summas, kas galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kuru atlikušais galīgais termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.5.2. paskaidrojumā iepriekš). Pagājušajā gadā šeit tika iekļauta summa EUR 2 miljardu apmērā saistībā ar maksājumu bilances aizdevumu Ungārijai, kas tika atmaksāts 2011. gada decembrī. Šajā pozīcijā ir iekļauti arī termiņnoguldījumi EUR 51 miljona apmērā, kas galvenokārt saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru.

2.5.2

2.11.   CITI DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

CITI DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.11.1. | 6 189 | 6 786 |
| Dažādi debitoru parādi | — | 21 | 20 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2.11.2. | 3 267 | 4 525 |
| Kopā | 9 477 | 11 331 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Īstermiņa debitoru parādi

2.11.1.

2.11.1.

6 189

6 786

Dažādi debitoru parādi

—

21

20

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

2.11.2.

2.11.2.

3 267

4 525

Kopā

9 477

11 331

Iepriekš minētā kopsumma ietver aplēstos EUR 8 955 miljonus (2010. gadā: EUR 11 009 miljoni), kas attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

2.11.1.   
  Īstermiņa debitoru parādi

Īstermiņa debitoru parādi

| Miljoni euro |
| --- |
| Uzskaites grupa | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 379 | (94) | 285 | 207 | (79) | 128 |
| Soda nauda | 3 369 | (244) | 3 125 | 4 584 | (406) | 4 178 |
| Dalībvalstis | 4 243 | (1 550) | 2 693 | 4 011 | (1 625) | 2 386 |
| Citi | 89 | (3) | 86 | 96 | (2) | 94 |
| Kopā | 8 080 | (1 891) | 6 189 | 8 898 | (2 112) | 6 786 |

Miljoni euro

Uzskaites grupa

31.12.2011.

31.12.2010.

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

379

(94)

285

207

(79)

128

Soda nauda

3 369

(244)

3 125

4 584

(406)

4 178

Dalībvalstis

4 243

(1 550)

2 693

4 011

(1 625)

2 386

Citi

89

(3)

86

96

(2)

94

Kopā

8 080

(1 891)

6 189

8 898

(2 112)

6 786

Klienti

Klienti

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti uzskaitē gada beigās kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.

Soda nauda

Soda nauda

Tas attiecas uz summām, kas jāatgūst saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām. Attiecībā uz šiem debitoru parādiem ir saņemtas garantijas EUR 3 012 miljonu apmērā par soda naudām, kas nebija nomaksātas līdz 2011. gada 31. decembrim (2010. gadā: EUR 2 585 miljoni). Jāpiebilst, ka EUR 209 miljoni no debitoru parādiem bija maksājami pēc 2011. gada 31. decembra.

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību |
| ELGF | 1 439 | 1 130 |
| ELFLA | 23 | — |
| PLAI | 37 | 19 |
| SAPARD | 142 | 146 |
| Norakstītā summa | (771) | (814) |
| Kopā | 870 | 481 |
| Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN | 41 | 46 |
| Pašu resursi |
| Iekļauts A kontā | 29 | 81 |
| Iekļauts atsevišķā kontā | 1 263 | 1 285 |
| Norakstītā summa | (779) | (811) |
| Citi | 114 | 391 |
| Kopā | 627 | 946 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi |
| Paredzamā priekšfinansējum atgūšana | 963 | 561 |
| Citi | 192 | 352 |
| Kopā | 1 155 | 913 |
| Kopā | 2 693 | 2 386 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

ELGF

1 439

1 130

ELFLA

23

—

PLAI

37

19

SAPARD

142

146

Norakstītā summa

(771)

(814)

Kopā

870

481

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

41

41

46

46

Pašu resursi

Pašu resursi

Iekļauts A kontā

29

81

Iekļauts atsevišķā kontā

1 263

1 285

Norakstītā summa

(779)

(811)

Citi

114

391

Kopā

627

946

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Paredzamā priekšfinansējum atgūšana

963

561

Citi

192

352

Kopā

1 155

913

Kopā

2 693

2 386

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums par 20 %, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

Debitoru parādi par pašu resursiem

Debitoru parādi par pašu resursiem

Jāpiebilst, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem ir atskaitītas norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

2.11.2.   
  Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Uzkrātie ienākumi | 2 952 | 3 445 |
| Nākamo periodu izdevumi | 296 | 1 061 |
| Citi | 19 | 19 |
| Kopā | 3 267 | 4 525 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Uzkrātie ienākumi

2 952

3 445

Nākamo periodu izdevumi

296

1 061

Citi

19

19

Kopā

3 267

4 525

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi:

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Pašu resursi | 2 644 | 2 657 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 111 | 72 |
| ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi | — | 520 |
| Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas | 16 | 43 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 181 | 153 |
| Uzkrātie ienākumi kopā | 2 952 | 3 445 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Pašu resursi

2 644

2 657

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

111

72

ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi

—

520

Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas

16

43

Citi uzkrātie ienākumi

181

153

Uzkrātie ienākumi kopā

2 952

3 445

Nozīmīgais nākamo periodu izdevumu samazinājums galvenokārt ir saistīts ar to līdzekļu grāmatvedības uzskaites uzlabojumiem, ko dalībvalstis ir pārskaitījušas finansēšanas vadīšanas instrumentiem un kas gada beigās vēl nav deklarēti Komisijai vai kurus Komisija vēl nav atmaksājusi. Šīs summas tagad tiek atskaitītas no uzkrātajiem izdevumiem, ar kuriem tās ir saistītas.

Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un procenti par priekšfinansējumu.

2.12.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Priekšfinansējums | 2.12.1. | 8 089 | 9 123 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.12.2. | 2 918 | 955 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | 11 007 | 10 078 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Priekšfinansējums

2.12.1.

2.12.1.

8 089

9 123

Nākamo periodu izdevumi

2.12.2.

2.12.2.

2 918

955

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

11 007

10 078

2.12.1   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| Miljoni euro |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 3 048 | 3 038 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 3 037 | 2 368 |
| Decentralizēta pārvaldība | 330 | 536 |
| Dalīta pārvaldība | 761 | 2 177 |
| Kopēja pārvaldība | 803 | 894 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 110 | 110 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | 8 089 | 9 123 |

Miljoni euro

Pārvaldības veids

31.12.2011.

31.12.2010.

Tieša centralizēta pārvaldība

3 048

3 038

Netieša centralizēta pārvaldība

3 037

2 368

Decentralizēta pārvaldība

330

536

Dalīta pārvaldība

761

2 177

Kopēja pārvaldība

803

894

Īsteno citas iestādes un aģentūras

110

110

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

8 089

9 123

Samazinājums dalītās pārvaldības īstermiņa priekšfinansējumā ir saistīts ar 2000.-2006. gada plānošanas procesa straujo noslēgumu (galvenokārt lauku attīstības fonds, reģionālās attīstības fonds un kohēzijas fonds). Kaut arī 2011. gadā tika izmaksātas iepriekšējā finansējuma daļas par jauniem projektiem (programmas 2007.–2013. gadam), tās tiek klasificētas kā ilgtermiņa aktīvi, kā paskaidrots 2.7. paskaidrojumā.

2.7.

2.12.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 1 126 | 955 |
| Atbalsta shēmas | 1 792 | — |
| Kopā | 2 918 | 955 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Finansēšanas vadības instrumenti

1 126

955

Atbalsta shēmas

1 792

—

Kopā

2 918

955

Kā izklāstīts 2.7.2. paskaidrojumā, šīs summas ir saistītas ar maksājumiem dalībvalstīm kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmām, lai atmaksātu saņēmējiem izmaksātās avansa summas, bet kuras līdz gada beigām nav izmantotas. Iepriekš minēto summu izmantošana ir paredzēta 2012. gadā.

2.7.2

2.13.   NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 7 450 | 10 123 |
| Tekošie konti | 1 099 | 1 150 |
| Avansa konti | 43 | 39 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | (5) | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 2 028 | 1 670 |
| Kopā | 10 615 | 12 983 |
| Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 8 320 | 9 080 |
| Kopā | 18 935 | 22 063 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

7 450

10 123

Tekošie konti

1 099

1 150

Avansa konti

43

39

Pārvedumi (nauda ceļā)

(5)

1

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

2 028

1 670

Kopā

10 615

12 983

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

8 320

8 320

9 080

9 080

Kopā

18 935

22 063

2.13.1.   
  Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas Komisijas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Summas, kas ir parādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenokārt uz naudas līdzekļiem, kurus Komisijas vārdā pārvalda uzticības personas konkrētu no ES budžeta finansētu programmu īstenošanai. Gada beigās EUR 118 miljoni bija piesaistīti, taču citas puses šos līdzekļus vēl nebija izmantojušas.

2.13.2.   
  Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, attiecīgā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

5.2

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.14.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Pensijas – darbinieki | 30 617 | 32 801 |
| Pensijas – citi | 777 | 840 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 3 441 | 3 531 |
| Kopā | 34 835 | 37 172 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Pensijas – darbinieki

30 617

32 801

Pensijas – citi

777

840

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

3 441

3 531

Kopā

34 835

37 172

2.14.1.   
  Pensijas – darbinieki

Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā (PSEO: Eiropas Savienības ierēdņu pensiju shēma), veic no ES budžeta. Shēma netiek finansēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2011. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuāra pieņēmumi.

| Aktuāra pieņēmumi | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 4,9 % | 4,6 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,8 % | 2,1 % |
| Faktiskā diskonta likme | 3,0 % | 2,4 % |
| Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana | 0 % | 0 % |
| 2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula. | Jā | Jā |

Aktuāra pieņēmumi

31.12.2011.

31.12.2010.

Nominālā diskonta likme

4,9 %

4,6 %

Paredzamais inflācijas līmenis

1,8 %

2,1 %

Faktiskā diskonta likme

3,0 %

2,4 %

Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei

84 %/38 %

84 %/38 %

Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana

0 %

0 %

2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula.

Jā

Jā

Pensiju saistību ievērojamais samazinājums ir skaidrojams ar piemērotās diskonta likmes būtisko pieaugumu, kā rezultātā šajā gadā ir liela aktuārā peļņa.

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

| Miljoni euro |
| --- |
| | Saistības darbinieku pensijām | Veselības apdrošināšana |
| Bruto saistības iepriekšējā gada beigās | 36 639 | 3 791 |
| Darba izmaksas / parastās izmaksas | 1 255 | 169 |
| Procentu izmaksas | 1 716 | 180 |
| Samaksātie pabalsti | (1 187) | (112) |
| Aktuārā peļņa | (4 226) | (317) |
| Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem | 36 | 0 |
| Bruto saistības gada beigās | 34 233 | 3 711 |
| Pensiju saistību koeficients | 834 | N/A |
| Pensiju nodokļu atskaitījums | (4 450) | N/A |
| Plāna aktīvi | 0 | (270) |
| Neto saistības gada beigās | 30 617 | 3 441 |

Miljoni euro

Saistības darbinieku pensijām

Veselības apdrošināšana

Bruto saistības iepriekšējā gada beigās

36 639

3 791

Darba izmaksas / parastās izmaksas

1 255

169

Procentu izmaksas

1 716

180

Samaksātie pabalsti

(1 187)

(112)

Aktuārā peļņa

(4 226)

(317)

Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem

36

0

Bruto saistības gada beigās

34 233

3 711

Pensiju saistību koeficients

834

N/A

Pensiju nodokļu atskaitījums

(4 450)

N/A

Plāna aktīvi

0

(270)

Neto saistības gada beigās

Neto saistības gada beigās

30 617

30 617

3 441

3 441

2.14.2.   
  Pensijas – citi

Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.14.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistības ir novērtētas par EUR 3 711 miljoniem, un plāna aktīvi EUR 270 miljonu apmērā ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.

2.15.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Summa 31.12.2010. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem | Aplēšu izmaiņas | Summa 31.12.2011. |
| Tiesas prāvas | 306 | 95 | (29) | (4) | 0 | 0 | 368 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 905 | 0 | 0 | (8) | (29) | 137 | 1 005 |
| Finanšu | 86 | 41 | 0 | 0 | (30) | 3 | 100 |
| Citi | 20 | 4 | (2) | 0 | 0 | 0 | 22 |
| Kopā | 1 317 | 140 | (31) | (12) | (59) | 140 | 1 495 |

Miljoni euro

Summa 31.12.2010.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem

Aplēšu izmaiņas

Summa 31.12.2011.

Tiesas prāvas

306

95

(29)

(4)

0

0

368

Kodolobjekta nojaukšana

905

0

0

(8)

(29)

137

1 005

Finanšu

86

41

0

0

(30)

3

100

Citi

20

4

(2)

0

0

0

22

Kopā

1 317

140

(31)

(12)

(59)

140

1 495

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielākā daļa attiecas uz gada beigās vēl nepabeigtām tiesas prāvām saistībā ar ELGF izdevumu finansiālu koriģēšanu un citām tiesas prāvām, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse EUR 1 222 miljonu apmērā (iepriekš – EUR 1 145 miljoni) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem aprēķinātos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie ir uzkrājumi, kas atbilst paredzamajiem zaudējumiem, kas iestāsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu KJP ietvaros un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu (Garantiju), kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (euro mijmaiņas gada likmi).

2.16.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Ilgtermiņa aizņēmumi | 2.16.1. | 41 200 | 11 445 |
| Garantiju fonds, izslēgšana (4) | 2.4.1. | (21) | — |
| Kopā | 41 179 | 11 445 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Ilgtermiņa aizņēmumi

2.16.1.

2.16.1.

41 200

11 445

Garantiju fonds, izslēgšana (4)

4

2.4.1.

2.4.1.

(21)

—

Kopā

41 179

11 445

2.16.1.   
  Ilgtermiņa aizņēmumi

Ilgtermiņa aizņēmumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | MFA | Euratom | Maksājumu bilance | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2010. | 503 | 469 | 12 246 | 0 | 231 | 13 449 |
| Jauni aizņēmumi | 126 | 0 | 1 350 | 28 000 | 0 | 29 476 |
| Atmaksātās summas | (36) | (20) | (2 000) | 0 | 0 | (2 056) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 2 | 2 | 29 | 344 | (1) | 376 |
| Kopā 31.12.2011. | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Parāda summa < 1 gads | 5 | 0 | 0 | 0 | 46 | 51 |
| Parāda summa > 1 gads | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 190 | 41 200 |

Miljoni euro

MFA

Euratom

Maksājumu bilance

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2010.

503

469

12 246

0

231

13 449

Jauni aizņēmumi

126

0

1 350

28 000

0

29 476

Atmaksātās summas

(36)

(20)

(2 000)

0

0

(2 056)

Valūtas kursa starpības

0

0

0

0

6

6

Uzskaites vērtības pārmaiņas

2

2

29

344

(1)

376

Kopā 31.12.2011.

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

5

5

0

0

0

0

0

0

46

46

51

51

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

190

190

41 200

41 200

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savienības aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi EUR 41 011 miljonu apmērā (2010. gadā – EUR 13 211 miljoni). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām. Sīkāku informāciju par aizdevumu un aizņēmumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

7

2.17.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1 603 | 1 672 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 367 | 382 |
| Citi | 89 | 50 |
| Kopā | 2 059 | 2 104 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1 603

1 672

Pa daļām apmaksātās ēkas

367

382

Citi

89

50

Kopā

2 059

2 104

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.18.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Summa 31.12.2010. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem | Aplēšu izmaiņas | Summa 31.12.2011. |
| Tiesas prāvas | 29 | 11 | (18) | (5) | 0 | 0 | 17 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 21 | 0 | 0 | (21) | 29 | 0 | 29 |
| Finanšu | 140 | 27 | (2) | (33) | 30 | 3 | 165 |
| Citi | 24 | 56 | (1) | (20) | 0 | 0 | 59 |
| Kopā | 214 | 94 | (21) | (79) | 59 | 3 | 270 |

Miljoni euro

Summa 31.12.2010.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem

Aplēšu izmaiņas

Summa 31.12.2011.

Tiesas prāvas

29

11

(18)

(5)

0

0

17

Kodolobjekta nojaukšana

21

0

0

(21)

29

0

29

Finanšu

140

27

(2)

(33)

30

3

165

Citi

24

56

(1)

(20)

0

0

59

Kopā

214

94

(21)

(79)

59

3

270

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.19.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šī pozīcija ietver aizņēmumus (skatīt 2.16. paskaidrojumu), kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma

2.16.

2.20.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 2.20.1 | 81 | 78 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 2.20.2 | 22 211 | 17 615 |
| Dažādi kreditoru parādi | — | 100 | 97 |
| Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi | 2.20.3 | 69 081 | 66 739 |
| Kopā | 91 473 | 84 529 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

2.20.1

2.20.1

81

78

Īstermiņa kreditoru parādi

2.20.2

2.20.2

22 211

17 615

Dažādi kreditoru parādi

—

100

97

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

2.20.3

2.20.3

69 081

66 739

Kopā

91 473

84 529

2.20.1.   
  Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Saistības par finanšu izpirkumnomu | 66 | 65 |
| Citi | 15 | 13 |
| Kopā | 81 | 78 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Saistības par finanšu izpirkumnomu

66

65

Citi

15

13

Kopā

81

78

2.20.2.   
  Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| Miljoni euro |
| --- |
| Veids | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Dalībvalstis | 22 200 | 17 035 |
| Piegādātāji un citi | 1 511 | 1 292 |
| Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas | (1 500) | (712) |
| Kopā | 22 211 | 17 615 |

Miljoni euro

Veids

31.12.2011.

31.12.2010.

Dalībvalstis

22 200

17 035

Piegādātāji un citi

1 511

1 292

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

(1 500)

(712)

Kopā

22 211

17 615

Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā izdevumi, savukārt atlikusī daļa ir norādīta kā "aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas" (skatīt turpmāk). Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, tika izlemts atspoguļot maksājamo neto summu kā īstermiņa saistības.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

Lielākās summas šajā pozīcijā saistītas ar nesamaksātiem struktūrfondu izmaksu pieprasījumiem (EUR 5,8 miljardi ESF un EUR 14 miljardi ERAF un KF).

Piegādātāji un citi

Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Kreditoru parādi ir samazināti par summu, kas atbilst saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļai. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem. Turklāt kreditoru parādi ir samazināti par saņemto atlīdzības pieprasījumu daļu, kas atbilst nākamo periodu izdevumiem, kas vēl jāizmaksā gada beigās (EUR 1 miljards).

2.20.3.   
  Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Uzkrātās maksas | 68 577 | 66 326 |
| Nākamo periodu ienākumi | 490 | 407 |
| Summas saistībā ar konsolidētajām iestādēm | 14 | 6 |
| Kopā | 69 081 | 66 739 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Uzkrātās maksas

68 577

66 326

Nākamo periodu ienākumi

490

407

Summas saistībā ar konsolidētajām iestādēm

14

6

Kopā

69 081

66 739

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds.

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība: |
| ELGF: izdevumi 16/10 – 31/12 | 33 774 | 33 015 |
| ELGF: tiešais atbalsts | 10 701 | 10 703 |
| ELGF: cukura nozares pārstrukturēšana | 224 | 400 |
| ELGF: Citi | 23 | (303) |
| ELFLA | 12 127 | 10 792 |
| Kopā | 56 849 | 54 607 |
| Strukturālas darbības: |
| EZF | 56 | 116 |
| ERAF un Kohēzijas fonds | 4 791 | 4 894 |
| ISPA | 172 | 74 |
| ESF | 1 687 | 2 182 |
| Kopā | 6 706 | 7 266 |
| Citas uzkrātās maksas: |
| Pētniecība un izstrāde | 1 157 | 1 267 |
| Citi | 3 865 | 3 186 |
| Kopā | 5 022 | 4 453 |
| Kopā uzkrātās maksas | 68 577 | 66 326 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Lauksaimniecība un lauku attīstība:

Lauksaimniecība un lauku attīstība:

ELGF: izdevumi 16/10 – 31/12

33 774

33 015

ELGF: tiešais atbalsts

10 701

10 703

ELGF: cukura nozares pārstrukturēšana

224

400

ELGF: Citi

23

(303)

ELFLA

12 127

10 792

Kopā

56 849

54 607

Strukturālas darbības:

Strukturālas darbības:

EZF

56

116

ERAF un Kohēzijas fonds

4 791

4 894

ISPA

172

74

ESF

1 687

2 182

Kopā

6 706

7 266

Citas uzkrātās maksas:

Citas uzkrātās maksas:

Pētniecība un izstrāde

1 157

1 267

Citi

3 865

3 186

Kopā

5 022

4 453

Kopā uzkrātās maksas

68 577

66 326

Nākamo periodu ienākumu lielo summu 2011. gada 31. decembrī izskaidro divu dalībvalstu veiktie pašu resursu iemaksu avansa maksājumi 2011. gadā.

NETO AKTĪVI UN REZERVES

NETO AKTĪVI UN REZERVES

2.21.   REZERVES

REZERVES

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Patiesās vērtības rezerve | (108) | (61) |
| Pārējās rezerves |
| Garantiju fonds | 1 911 | 1 746 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Citi | 1 748 | 1 742 |
| Kopā | 3 716 | 3 545 |
| Kopā | 3 608 | 3 484 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Patiesās vērtības rezerve

(108)

(108)

(61)

(61)

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

1 911

1 746

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Citi

1 748

1 742

Kopā

3 716

3 545

Kopā

3 608

3 484

2.21.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi. 2011. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīts kumulatīvās patiesās vērtības neto samazinājums EUR 24 miljonu apmērā un šī summa tika atzīta saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem aktīviem.

Patiesās vērtības rezervē gada beigās ir iekļauts patiesās vērtības samazinājums EUR 87 miljonu apmērā saistībā ar Grieķijas valdības obligācijām, kas ir ES turējumā (nominālajā vērtībā EUR 129 miljoni). Tomēr jāatzīmē, ka šie vērtspapīri 2012. gada sākuma tika apmainīti pret jauniem vērtspapīriem, uz ko attiecas līdzīgi noteikumi, bet uz ko neattiecas privātā sektora iesaiste parādu pārstrukturēšanā. Rezultātā visas summas, kuras bija jāatmaksā 2012. gada 20. martā (EUR 39 miljoni) un 18. martā (EUR 15,7 miljoni), tika pilnībā un savlaicīgi atmaksātas. Sīkāku informāciju par finanšu aktīvu patiesās vērtības uzskaiti līdzam skatīt 1.5.5. paskaidrojumā.

1.5.5.

2.21.2.   
  Pārējās rezerves

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.4.1. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

2.4.1.

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve

Šī rezerve attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, kas tika veikta pirms 2005. gada.

Citas rezerves

Citas rezerves

Summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.22.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2010. gada 31. decembrī | 30 931 |
| 2010. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 4 539 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 165 |
| Pārējo rezervju pārmaiņas | 34 |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | 1 789 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2011. gada 31. decembrī | 37 458 |
| Sadalījums |
| Pabalsti darbiniekiem | 34 835 |
| Citas summas | 2 623 |

Miljoni euro

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2010. gada 31. decembrī

30 931

30 931

2010. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

4 539

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

165

Pārējo rezervju pārmaiņas

34

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

1 789

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2011. gada 31. decembrī

37 458

Sadalījums

Sadalījums

Pabalsti darbiniekiem

34 835

Citas summas

2 623

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas Komisijai jau radušies līdz 2011. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.

Pamatā tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem apmaksā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.

| Miljoni euro |
| --- |
| | Summa |
| Īstermiņa: 2012. gadā maksājamās summas | 1 335 |
| Ilgtermiņa: pēc 2012. gada maksājamās summas | 33 500 |
| Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2011. | 34 835 |

Miljoni euro

Summa

Īstermiņa: 2012. gadā maksājamās summas

1 335

Ilgtermiņa: pēc 2012. gada maksājamās summas

33 500

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2011.

34 835

Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   EKONOMISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Pašu resursu ieņēmumi: | 3.1.1. | | |
| NKI resursi | | 88 442 | 91 178 |
| PVN resursi | | 14 763 | 12 517 |
| Tradicionālie pašu resursi: | | | |
| Muitas nodokļi | | 16 528 | 16 065 |
| Cukura nodevas | | 161 | 150 |
| Tradicionālie pašu resursi kopā | | 16 689 | 16 215 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2. | 4 533 | 2 135 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas | | 250 | 283 |
| Kopā | | 124 677 | 122 328 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Pašu resursu ieņēmumi:

3.1.1.

3.1.1.

NKI resursi

88 442

91 178

PVN resursi

14 763

12 517

Tradicionālie pašu resursi:

Muitas nodokļi

16 528

16 528

16 065

16 065

Cukura nodevas

161

161

150

150

Tradicionālie pašu resursi kopā

16 689

16 215

Budžeta korekcijas

3.1.2.

3.1.2.

4 533

2 135

Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas

250

283

Kopā

124 677

122 328

3.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi ir galvenais ES pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šiem atskaitījumiem.

Jāatzīmē, ka Komisijas veiktajās pārbaudēs un Revīzijas palātas īstenotajās revīzijās ir uzsvērtas dažas atšķirības Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmās, kas ietekmē ticamību attiecībā uz summām, kas ieskaitītas ES budžetā saskaņā ar tradicionālajiem pašu resursiem. Beļģijas pieprasītā atlīdzība EUR 169 miljonu (bruto, EUR 126 miljoni neto) pašlaik tiek izskatīta, gaidot turpmāko revīziju un pārbaužu rezultātus par Beļģijas tradicionālo pašu resursu summu pareizību, kas ieskaitītas Komisijas kontā.

3.1.2.   
  Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2010. gada (EUR 4 539 miljoni), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2011. gada ieņēmumus.

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Soda nauda | 3.2.1. | 868 | 3 077 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2. | 65 | 25 |
| Izdevumu atgūšana: | 3.2.3. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 76 | 49 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 17 | 11 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 106 | 71 |
| Kopēja pārvaldība | | 3 | — |
| Dalīta pārvaldība | | 845 | 1 776 |
| Kopā | | 1 047 | 1 907 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības: | 3.2.4. | | |
| Personāls | | 1 141 | 1 073 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi | | 94 | 13 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 119 | 121 |
| Kopā | | 1 354 | 1 207 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2.5. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 59 | 157 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 476 | 460 |
| Citi | | 1 507 | 1 355 |
| Kopā | | 2 042 | 1 972 |
| Kopā | | 5 376 | 8 188 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Soda nauda

3.2.1.

3.2.1.

868

3 077

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2.

3.2.2.

65

25

Izdevumu atgūšana:

3.2.3.

3.2.3.

Tieša centralizēta pārvaldība

76

49

Netieša centralizēta pārvaldība

17

11

Decentralizēta pārvaldība

106

71

Kopēja pārvaldība

3

—

Dalīta pārvaldība

845

1 776

Kopā

1 047

1 907

Ieņēmumi no administratīvās darbības:

3.2.4.

3.2.4.

Personāls

1 141

1 073

Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi

94

13

Citi administratīvie ieņēmumi

119

121

Kopā

1 354

1 207

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.5.

3.2.5.

Korekcijas/uzkrājumi

59

157

Peļņa no valūtas maiņas

476

460

Citi

1 507

1 355

Kopā

2 042

1 972

Kopā

5 376

8 188

3.2.1.   
  Soda nauda

Soda nauda

Šie ieņēmumi attiecas uz soda naudām, kuras piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par soda naudu piemērošanu un adresātam par to oficiāli paziņots.

3.2.2.   
  Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas galvenokārt attiecas uz piena nodevām, kas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim.

3.2.3.   
  Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā ES izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem.

Galvenā summa EUR 845 miljonu apmērā attiecas uz dalīto pārvaldību un sastāv galvenokārt no EUR 721 miljona saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un EUR 109 miljoniem saistībā ar strukturālām darbībām.

a)   Lauksaimniecība: ELGF

Lauksaimniecība: ELGF

Saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir EUR 721 miljons, un veidojas šādi:

| — | atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, EUR 686 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, EUR 686 miljonu apmērā;

| — | krāpšana un pārkāpumi EUR 35 miljonu apmērā: atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, EUR 174 miljoni, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, EUR 139 miljoni (EUR 991 miljons 2011. gada beigās salīdzinājumā ar EUR 1 130 miljoniem 2010. gada beigās) – skatīt arī 2.11.1. paskaidrojumu). |
| --- | --- |

—

krāpšana un pārkāpumi EUR 35 miljonu apmērā: atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, EUR 174 miljoni, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, EUR 139 miljoni (EUR 991 miljons 2011. gada beigās salīdzinājumā ar EUR 1 130 miljoniem 2010. gada beigās) – skatīt arī 2.11.1. paskaidrojumu).

2.11.1

b)   Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Izdevumu atgūšana pozīcijā „Strukturāli pasākumi” bija EUR 109 miljoni (2010. gadā: EUR 279 miljoni). Galvenās summas šajā apakšpozīcijā ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus EUR 127 miljonu apmērā, un uzkrāto ienākumu izmaiņas (palielinājumu) gada beigās EUR 28 miljonu apmērā (ko kompensē ar korekciju EUR 46 miljonu apmērā).

Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi, |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi,

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt, |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt,

| — | atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

3.2.4.   
  Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi tiek veidoti no atskaitījumiem no darbinieku algām un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas — personāla pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   
  Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa EUR 535 miljonu apmērā (2010. gadā: EUR 430 miljoni) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbību, kas ir aprakstīta 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan realizēta, gan nerealizēta peļņa. Neto peļņa no valūtas maiņas bija EUR 94 miljoni par gadu (2010. gadā: EUR 23 miljoni).

3.5.

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Personāla izdevumi | 5 416 | 5 171 |
| Nolietojums un vērtības samazinājums | 412 | 384 |
| Citi administratīvie izdevumi | 3 148 | 3 059 |
| Kopā | 8 976 | 8 614 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Personāla izdevumi

5 416

5 171

Nolietojums un vērtības samazinājums

412

384

Citi administratīvie izdevumi

3 148

3 059

Kopā

8 976

8 614

Šajā pozīcijā ir iekļauti izdevumi EUR 358 miljonu apmērā saistībā ar operatīvo izpirkumnomu – summas, kas tiks samaksātas šo izpirkumnomas līgumu darbības atlikušajā laikā, ir šādas:

| Miljoni euro |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1-5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 318 | 1 203 | 790 | 2 311 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 22 | 35 | 1 | 58 |
| Kopā | 340 | 1 238 | 791 | 2 369 |

Miljoni euro

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1-5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

318

1 203

790

2 311

IT materiāli un pārējais aprīkojums

22

35

1

58

Kopā

340

1 238

791

2 369

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: | 3.4.1. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 10 356 | 10 123 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 4 119 | 4 045 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 766 | 933 |
| Dalīta pārvaldība | | 104 067 | 85 432 |
| Kopēja pārvaldība | | 1 714 | 1 868 |
| Kopā | | 121 022 | 102 401 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3.4.2. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 251 | 68 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 382 | 439 |
| Citi | | 2 123 | 856 |
| Kopā | | 2 756 | 1 363 |
| Kopā | | 123 778 | 103 764 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

3.4.1.

3.4.1.

Tieša centralizēta pārvaldība

10 356

10 123

Netieša centralizēta pārvaldība

4 119

4 045

Decentralizēta pārvaldība

766

933

Dalīta pārvaldība

104 067

85 432

Kopēja pārvaldība

1 714

1 868

Kopā

121 022

102 401

Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

3.4.2.

3.4.2.

Korekcijas/uzkrājumi

251

68

Zaudējumi no valūtas maiņas

382

439

Citi

2 123

856

Kopā

2 756

1 363

Kopā

123 778

103 764

Pamatdarbības izdevumu lielā palielinājuma pamatā ir dalītā pārvaldība, kur darbības paplašināšanās rezultātā saistībā ar 2007.-2013. plānošanas periodu 2011. gadā palielinājās izdevumu atzīšana. Galvenās izmaiņas ir notikušas kohēzijas un reģionālās attīstības jomās (EUR 19 miljardi). Ņemot vērā darbības ieņēmumu relatīvo stabilitāti, šis pamatdarbības izdevumu lielais pieaugums 2011. gadā radīja darbības deficītu EUR 2,7 miljardu apmērā.

3.4.1.   
  Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Eiropas Komisijas pamatdarbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu ietilpst pozīcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, kuras finansē, izmantojot dažādas strukturālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

3.4.2.   
  Citi pamatdarbības izdevumi:

Citi pamatdarbības izdevumi:

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.

3.6.

Pētniecības un izstrādes izmaksas

Pētniecības un izstrādes izmaksas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Pētniecības izmaksas | 327 | 295 |
| Nekapitalizētas izstrādes izmaksas | 145 | 157 |
| Atzīti kā izdevumi | 472 | 452 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Pētniecības izmaksas

327

295

Nekapitalizētas izstrādes izmaksas

145

157

Atzīti kā izdevumi

Atzīti kā izdevumi

472

472

452

452

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Dividenžu ienākumi | 5 | 1 |
| Procentu ienākumi: |
| Par priekšfinansējumu | 40 | 42 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 89 | 382 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 113 | 100 |
| Par aizdevumiem | 921 | 394 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 132 | 110 |
| Citi | 5 | 2 |
| Kopā | 1 300 | 1 030 |
| Citi finanšu ienākumi: |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 3 | 11 |
| Citi | 178 | 83 |
| Kopā | 181 | 94 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 1 | 1 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 4 | 52 |
| Kopā | 1 491 | 1 178 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

5

5

1

1

Procentu ienākumi:

Procentu ienākumi:

Par priekšfinansējumu

40

42

Par novēlotiem maksājumiem

89

382

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

113

100

Par aizdevumiem

921

394

Par naudu un tās ekvivalentiem

132

110

Citi

5

2

Kopā

1 300

1 030

Citi finanšu ienākumi:

Citi finanšu ienākumi:

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

3

11

Citi

178

83

Kopā

181

94

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

1

1

1

1

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

4

4

52

52

Kopā

1 491

1 178

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

FINANŠU IZDEVUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Procentu izdevumi: |
| Noma | 91 | 93 |
| Par aizņēmumiem | 903 | 380 |
| Citi | 30 | 23 |
| Kopā | 1 024 | 496 |
| Citi finanšu izdevumi: |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 74 | 60 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 47 | 55 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 12 | 5 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 5 | 1 |
| Citi | 144 | 42 |
| Kopā | 282 | 163 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 49 | 2 |
| Kopā | 1 355 | 661 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Noma

91

93

Par aizņēmumiem

903

380

Citi

30

23

Kopā

1 024

496

Citi finanšu izdevumi:

Citi finanšu izdevumi:

Finanšu uzkrājumu korekcijas

74

60

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

47

55

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

12

5

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

5

1

Citi

144

42

Kopā

282

163

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

49

49

2

2

Kopā

1 355

661

3.7.   ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTA DAĻA

ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTA DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Komisija savā saimnieciskā rezultāta pārskatā iekļauj savu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto deficīta daļu (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1.

2.3.2.

3.8.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Saimnieciskā rezultāta pārskatā 2011. gadā ir atzīti ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, par summu EUR 130 391 miljons (2010. gadā: EUR 129 597 miljoni).

3.9.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās – „darbības Eiropas Savienībā”, „darbības ārpus Eiropas Savienības” un „dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas ES iestāžu un struktūru darbībai. Lūdzam ņemt vērā, ka informācija saistībā ar aģentūrām ir iekļauta attiecīgajā politikas jomā. Jāņem arī vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti.

| Miljoni euro |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | Kopā |
| Soda nauda | 868 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 868 |
| Lauksaimniecības nodevas | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Izdevumu atgūšana | 906 | 138 | 3 | 0 | 2 | (2) | 1 047 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 142 | 2 | 993 | 0 | 664 | (447) | 1 354 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 2 502 | 98 | 580 | 7 | 132 | (1 277) | 2 042 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 4 483 | 238 | 1 576 | 7 | 798 | (1 726) | 5 376 |
| Administratīvie izdevumi: |
| Personāla izdevumi | (2 171) | (325) | (1 250) | 0 | (1 702) | 32 | (5 416) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (109) | (1) | (121) | 0 | (181) | 0 | (412) |
| Citi administratīvie izdevumi | (955) | (286) | (858) | 0 | (1 624) | 575 | (3 148) |
| | (3 235) | (612) | (2 229) | 0 | (3 507) | 607 | (8 976) |
| Pamatdarbības izdevumi: |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (7 338) | (3 681) | (179) | 0 | 0 | 842 | (10 356) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (3 423) | (682) | (32) | 0 | 0 | 18 | (4 119) |
| Decentralizēta pārvaldība | (210) | (556) | 0 | 0 | 0 | 0 | (766) |
| Dalīta pārvaldība | (103 988) | (80) | 1 | 0 | 0 | 0 | (104 067) |
| Kopēja pārvaldība | (169) | (1 545) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 714) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (2 420) | (134) | (399) | (52) | (10) | 259 | (2 756) |
| | (117 548) | (6 678) | (609) | (52) | (10) | 1 119 | (123 778) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (120 783) | (7 290) | (2 838) | (52) | (3 517) | 1 726 | (132 754) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (116 300) | (7 052) | (1 262) | (45) | (2 719) | 0 | (127 378) |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 124 677 |
| Pamatdarbības līdzekļu deficīts | (2 701) |
| Neto finanšu ieņēmumi | 136 |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | 1 212 |
| Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu deficīta daļa | (436) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (1 789) |

Miljoni euro

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

Kopā

Soda nauda

868

0

0

0

0

0

868

Lauksaimniecības nodevas

65

0

0

0

0

0

65

Izdevumu atgūšana

906

138

3

0

2

(2)

1 047

Ieņēmumi no administratīvās darbības

142

2

993

0

664

(447)

1 354

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

2 502

98

580

7

132

(1 277)

2 042

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

4 483

4 483

238

238

1 576

1 576

7

7

798

798

(1 726)

(1 726)

5 376

5 376

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

Personāla izdevumi

(2 171)

(325)

(1 250)

0

(1 702)

32

(5 416)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(109)

(1)

(121)

0

(181)

0

(412)

Citi administratīvie izdevumi

(955)

(286)

(858)

0

(1 624)

575

(3 148)

(3 235)

(612)

(2 229)

0

(3 507)

607

(8 976)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

Tieša centralizēta pārvaldība

(7 338)

(3 681)

(179)

0

0

842

(10 356)

Netieša centralizēta pārvaldība

(3 423)

(682)

(32)

0

0

18

(4 119)

Decentralizēta pārvaldība

(210)

(556)

0

0

0

0

(766)

Dalīta pārvaldība

(103 988)

(80)

1

0

0

0

(104 067)

Kopēja pārvaldība

(169)

(1 545)

0

0

0

0

(1 714)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(2 420)

(134)

(399)

(52)

(10)

259

(2 756)

(117 548)

(6 678)

(609)

(52)

(10)

1 119

(123 778)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(120 783)

(7 290)

(2 838)

(52)

(3 517)

1 726

(132 754)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(116 300)

(116 300)

(7 052)

(7 052)

(1 262)

(1 262)

(45)

(45)

(2 719)

(2 719)

0

0

(127 378)

(127 378)

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

124 677

Pamatdarbības līdzekļu deficīts

Pamatdarbības līdzekļu deficīts

(2 701)

(2 701)

Neto finanšu ieņēmumi

136

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

1 212

Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu deficīta daļa

(436)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1 789)

(1 789)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

| Miljoni euro |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Pētniecība | Informācijas sabiedrība |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda nauda | 0 | 7 | 858 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 4 | 0 | 23 | 807 | 7 | 1 | 5 | 24 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 14 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 39 | 0 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 4 | 54 | 161 | 41 | 121 | 207 | 40 | 723 | 9 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 4 | 79 | 1 019 | 64 | 993 | 226 | 41 | 767 | 33 |
| Administratīvie izdevumi: | (66) | (199) | (89) | (110) | (127) | (374) | (119) | (402) | (133) |
| Personāla izdevumi | (60) | (143) | (83) | (84) | (106) | (255) | (86) | (231) | (107) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (16) | 0 | (1) | 0 | (13) | (1) | (4) | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (6) | (40) | (6) | (25) | (21) | (106) | (32) | (167) | (26) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (66) | (1 116) | (1 492) | (11 044) | (57 063) | (1 427) | (256) | (4 207) | (1 251) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (66) | (665) | 0 | (148) | (30) | (802) | (239) | (2 739) | (1 230) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | (313) | 0 | (2) | 0 | (501) | (1) | (1 369) | (14) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (29) | (5) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (10 841) | (56 883) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja pārvaldība | 0 | (94) | 0 | (6) | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | 0 | (44) | (1 492) | (18) | (145) | (56) | (16) | (99) | (7) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (132) | (1 315) | (1 581) | (11 154) | (57 190) | (1 801) | (375) | (4 609) | (1 384) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (128) | (1 236) | (562) | (11 090) | (56 197) | (1 575) | (334) | (3 842) | (1 351) |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda nauda | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 868 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 5 | 0 | 15 | 0 | 7 | 7 | 1 | 906 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 40 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 9 | 26 | 142 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 70 | 10 | 206 | (2) | 1 | 232 | 359 | 266 | 2 502 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 110 | 15 | 207 | 13 | 1 | 240 | 375 | 296 | 4 483 |
| Administratīvie izdevumi: | (346) | (60) | (196) | (81) | (94) | (204) | (347) | (288) | (3 235) |
| Personāla izdevumi | (245) | (39) | (134) | (65) | (42) | (107) | (223) | (161) | (2 171) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (26) | 0 | (7) | 0 | (2) | (1) | (26) | (12) | (109) |
| Citi administratīvie izdevumi | (75) | (21) | (55) | (16) | (50) | (96) | (98) | (115) | (955) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (194) | (764) | (59) | (35 821) | (15) | (1 447) | (631) | (695) | (117 548) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (57) | (246) | (24) | (45) | (15) | (163) | (440) | (429) | (7 338) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 174) | (49) | 0 | (3 423) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (176) | 0 | 0 | 0 | 0 | (210) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (514) | 0 | (35 600) | 0 | 0 | 0 | (150) | (103 988) |
| Kopēja pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | 0 | (169) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (137) | (4) | (35) | 0 | 0 | (109) | (142) | (116) | (2 420) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (540) | (824) | (255) | (35 902) | (109) | (1 651) | (978) | (983) | (120 783) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (430) | (809) | (48) | (35 889) | (108) | (1 411) | (603) | (687) | (116 300) |

Miljoni euro

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Pētniecība

Informācijas sabiedrība

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda nauda

0

7

858

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

65

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

4

0

23

807

7

1

5

24

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

14

0

0

0

12

0

39

0

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

4

54

161

41

121

207

40

723

9

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

4

79

1 019

64

993

226

41

767

33

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(66)

(66)

(199)

(199)

(89)

(89)

(110)

(110)

(127)

(127)

(374)

(374)

(119)

(119)

(402)

(402)

(133)

(133)

Personāla izdevumi

(60)

(143)

(83)

(84)

(106)

(255)

(86)

(231)

(107)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(16)

0

(1)

0

(13)

(1)

(4)

0

Citi administratīvie izdevumi

(6)

(40)

(6)

(25)

(21)

(106)

(32)

(167)

(26)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(66)

(66)

(1 116)

(1 116)

(1 492)

(1 492)

(11 044)

(11 044)

(57 063)

(57 063)

(1 427)

(1 427)

(256)

(256)

(4 207)

(4 207)

(1 251)

(1 251)

Tieša centralizēta pārvaldība

(66)

(665)

0

(148)

(30)

(802)

(239)

(2 739)

(1 230)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

(313)

0

(2)

0

(501)

(1)

(1 369)

(14)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(29)

(5)

0

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(10 841)

(56 883)

0

0

0

0

Kopēja pārvaldība

0

(94)

0

(6)

0

(68)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi:

0

(44)

(1 492)

(18)

(145)

(56)

(16)

(99)

(7)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(132)

(1 315)

(1 581)

(11 154)

(57 190)

(1 801)

(375)

(4 609)

(1 384)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(128)

(128)

(1 236)

(1 236)

(562)

(562)

(11 090)

(11 090)

(56 197)

(56 197)

(1 575)

(1 575)

(334)

(334)

(3 842)

(3 842)

(1 351)

(1 351)

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda nauda

0

0

0

0

0

0

0

3

868

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

65

Izdevumu atgūšana

0

5

0

15

0

7

7

1

906

Ieņēmumi no administratīvās darbības

40

0

1

0

0

1

9

26

142

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

70

10

206

(2)

1

232

359

266

2 502

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

110

15

207

13

1

240

375

296

4 483

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(346)

(346)

(60)

(60)

(196)

(196)

(81)

(81)

(94)

(94)

(204)

(204)

(347)

(347)

(288)

(288)

(3 235)

(3 235)

Personāla izdevumi

(245)

(39)

(134)

(65)

(42)

(107)

(223)

(161)

(2 171)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(26)

0

(7)

0

(2)

(1)

(26)

(12)

(109)

Citi administratīvie izdevumi

(75)

(21)

(55)

(16)

(50)

(96)

(98)

(115)

(955)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(194)

(194)

(764)

(764)

(59)

(59)

(35 821)

(35 821)

(15)

(15)

(1 447)

(1 447)

(631)

(631)

(695)

(695)

(117 548)

(117 548)

Tieša centralizēta pārvaldība

(57)

(246)

(24)

(45)

(15)

(163)

(440)

(429)

(7 338)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

0

0

(1 174)

(49)

0

(3 423)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(176)

0

0

0

0

(210)

Dalīta pārvaldība

0

(514)

0

(35 600)

0

0

0

(150)

(103 988)

Kopēja pārvaldība

0

0

0

0

0

(1)

0

0

(169)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(137)

(4)

(35)

0

0

(109)

(142)

(116)

(2 420)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(540)

(824)

(255)

(35 902)

(109)

(1 651)

(978)

(983)

(120 783)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(430)

(430)

(809)

(809)

(48)

(48)

(35 889)

(35 889)

(108)

(108)

(1 411)

(1 411)

(603)

(603)

(687)

(687)

(116 300)

(116 300)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

| Miljoni euro |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 20 | 0 | 9 | 106 | 3 | 138 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 10 | 0 | 90 | (1) | (1) | 98 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 32 | 0 | 99 | 105 | 2 | 238 |
| Administratīvie izdevumi: | (99) | (71) | (331) | (78) | (33) | (612) |
| Personāla izdevumi | (23) | (65) | (167) | (47) | (23) | (325) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) |
| Citi administratīvie izdevumi | (75) | (6) | (164) | (31) | (10) | (286) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (3 381) | (8) | (1 217) | (958) | (1 114) | (6 678) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (1 699) | (5) | (833) | (547) | (597) | (3 681) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (627) | 0 | (18) | (37) | 0 | (682) |
| Decentralizēta pārvaldība | (209) | 0 | (37) | (310) | 0 | (556) |
| Dalīta pārvaldība | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 | (80) |
| Kopēja pārvaldība | (638) | (3) | (326) | (63) | (515) | (1 545) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (128) | 0 | (3) | (1) | (2) | (134) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (3 480) | (79) | (1 548) | (1 036) | (1 147) | (7 290) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (3 448) | (79) | (1 449) | (931) | (1 145) | (7 052) |

Miljoni euro

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

20

0

9

106

3

138

Ieņēmumi no administratīvās darbības

2

0

0

0

0

2

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

10

0

90

(1)

(1)

98

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

32

0

99

105

2

238

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(99)

(99)

(71)

(71)

(331)

(331)

(78)

(78)

(33)

(33)

(612)

(612)

Personāla izdevumi

(23)

(65)

(167)

(47)

(23)

(325)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(1)

0

0

0

0

(1)

Citi administratīvie izdevumi

(75)

(6)

(164)

(31)

(10)

(286)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(3 381)

(3 381)

(8)

(8)

(1 217)

(1 217)

(958)

(958)

(1 114)

(1 114)

(6 678)

(6 678)

Tieša centralizēta pārvaldība

(1 699)

(5)

(833)

(547)

(597)

(3 681)

Netieša centralizēta pārvaldība

(627)

0

(18)

(37)

0

(682)

Decentralizēta pārvaldība

(209)

0

(37)

(310)

0

(556)

Dalīta pārvaldība

(80)

0

0

0

0

(80)

Kopēja pārvaldība

(638)

(3)

(326)

(63)

(515)

(1 545)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(128)

0

(3)

(1)

(2)

(134)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(3 480)

(79)

(1 548)

(1 036)

(1 147)

(7 290)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(3 448)

(3 448)

(79)

(79)

(1 449)

(1 449)

(931)

(931)

(1 145)

(1 145)

(7 052)

(7 052)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinācija | Personāls un administrācija | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 7 | 0 | 835 | 0 | 52 | 0 | 99 | 0 | 993 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | (1) | 8 | 1 | 30 | 0 | 35 | 0 | 43 | 464 | 580 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 0 | 15 | 1 | 866 | 0 | 87 | 0 | 143 | 464 | 1 576 |
| Administratīvie izdevumi: | (121) | (57) | (188) | (1 299) | (86) | (58) | (11) | (444) | 35 | (2 229) |
| Personāla izdevumi | (79) | (44) | (159) | (526) | (70) | (44) | (10) | (353) | 35 | (1 250) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | (1) | 0 | (3) | 0 | (121) |
| Citi administratīvie izdevumi | (40) | (12) | (29) | (659) | (16) | (13) | (1) | (88) | 0 | (858) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (134) | (13) | (1) | (24) | (41) | (2) | 0 | (16) | (378) | (609) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (102) | (13) | 0 | (19) | (41) | (3) | 0 | (1) | 0 | (179) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | 0 | 0 | (1) | (5) | 0 | 0 | 0 | (15) | (378) | (399) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (255) | (70) | (189) | (1 323) | (127) | (60) | (11) | (460) | (343) | (2 838) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (255) | (55) | (188) | (457) | (127) | 27 | (11) | (317) | 121 | (1 262) |

Miljoni euro

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinācija

Personāls un administrācija

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

1

0

0

1

0

0

0

1

0

3

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

7

0

835

0

52

0

99

0

993

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

(1)

8

1

30

0

35

0

43

464

580

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

0

15

1

866

0

87

0

143

464

1 576

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(121)

(121)

(57)

(57)

(188)

(188)

(1 299)

(1 299)

(86)

(86)

(58)

(58)

(11)

(11)

(444)

(444)

35

35

(2 229)

(2 229)

Personāla izdevumi

(79)

(44)

(159)

(526)

(70)

(44)

(10)

(353)

35

(1 250)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

(1)

0

(114)

0

(1)

0

(3)

0

(121)

Citi administratīvie izdevumi

(40)

(12)

(29)

(659)

(16)

(13)

(1)

(88)

0

(858)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(134)

(134)

(13)

(13)

(1)

(1)

(24)

(24)

(41)

(41)

(2)

(2)

0

0

(16)

(16)

(378)

(378)

(609)

(609)

Tieša centralizēta pārvaldība

(102)

(13)

0

(19)

(41)

(3)

0

(1)

0

(179)

Netieša centralizēta pārvaldība

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Citi pamatdarbības izdevumi:

0

0

(1)

(5)

0

0

0

(15)

(378)

(399)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(255)

(70)

(189)

(1 323)

(127)

(60)

(11)

(460)

(343)

(2 838)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(255)

(255)

(55)

(55)

(188)

(188)

(457)

(457)

(127)

(127)

27

27

(11)

(11)

(317)

(317)

121

121

(1 262)

(1 262)

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus, un ES vajadzības izmantot šīs naudas plūsmas.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Savienības pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas tabulā parāda naudas plūsmas periodā, ko klasificē pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (ES nav finansēšanas darbības).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, KĀ ARĪ CITAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Saņemtās garantijas: |
| Izpildes garantijas | 300 | 301 |
| Citas garantijas | 34 | 30 |
| Citi iespējamie aktīvi | 19 | 8 |
| Iespējamie aktīvi kopā | 353 | 339 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Saņemtās garantijas:

Izpildes garantijas

300

301

Citas garantijas

34

30

Citi iespējamie aktīvi

19

8

Iespējamie aktīvi kopā

353

339

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Sniegtās garantijas | 5.1. | 24 394 | 22 171 |
| Soda naudas – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.2. | 8 951 | 9 627 |
| ELGF, lauku attīstība, pirmspievienošanās – pirms Tiesas spriedumiem | 5.3. | 2 345 | 1 772 |
| Kohēzijas politika – pirms tiesas spriedumiem | 5.4. | 318 | — |
| Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem | 5.5. | 251 | 458 |
| Citas iespējamās saistības | | 2 | 4 |
| Iespējamās saistības kopā | | 36 261 | 34 032 |
| Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. |

Miljoni euro

Paskaidrojums

31.12.2011.

31.12.2010.

Sniegtās garantijas

5.1.

5.1.

24 394

22 171

Soda naudas – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.2.

5.2.

8 951

9 627

ELGF, lauku attīstība, pirmspievienošanās – pirms Tiesas spriedumiem

5.3.

5.3.

2 345

1 772

Kohēzijas politika – pirms tiesas spriedumiem

5.4.

5.4.

318

—

Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

5.5.

5.5.

251

458

Citas iespējamās saistības

2

4

Iespējamās saistības kopā

36 261

34 032

Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados.

Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados

5.1.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.1.1.   
  Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| 65 % garantija | 20 362 | 18 217 |
| 70 % garantija | 1 992 | 2 281 |
| 75 % garantija | 534 | 695 |
| 100 % garantija | 724 | 789 |
| Kopā | 23 612 | 21 982 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

65 % garantija

20 362

18 217

70 % garantija

1 992

2 281

75 % garantija

534

695

100 % garantija

724

789

Kopā

23 612

21 982

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2011. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu: 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā kopējā summa 2011. gada 31. decembrī bija EUR 23 612 miljoni, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas rodas ES. 2011. gada 31. decembrī uz aptuveni 83 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku.

5.1.2.   
  Citas sniegtās garantijas

Citas sniegtās garantijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 726 | 161 |
| Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 39 | 11 |
| MEDA: Marokas garantijas | 17 | 17 |
| Kopā | 782 | 189 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

RSFF

726

161

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT)

TEN-T

LGTT

39

11

MEDA: Marokas garantijas

MEDA

17

17

Kopā

782

189

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF

Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātos pret finanšu risku saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegtas attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz vienam miljardam euro, no kuriem līdz EUR 800 miljoniem ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz EUR 200 miljoniem – no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pašu summu.

RSFF

Komisija 2011. gada 31. decembrī bija iemaksājusi EUR 776 miljonus RSFF. EIB šo summu ir ieguldījusi vērtspapīros (patiesā vērtība 2011. gada 31. decembrī bija EUR 547 miljoni) un termiņnoguldījumos (EUR 240 miljoni). Summa, kas iepriekš norādīta kā iespējamās saistības (EUR 726 miljoni), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2011. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem vai garantijām RSFF ietvaros. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi mehānismā.

RSFF

RSFF

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT)

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T

LGTT

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT) izsniedz garantijas, lai samazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektu pirmajos gados. Proti, garantija pilnā mērā nodrošinās atbalsta kredītlīnijas, kuras atvērs vienīgi tādos gadījumos, ja projekta naudas plūsma nebūs pietiekama, lai apkalpotu prioritāru aizņēmumu. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un ar TEN-T regulu ES budžetā ir iedalīti EUR 500 miljoni, kas tiks piešķirti 2007.–2013. gadā. EIB piešķirs vēl EUR 500 miljonus, tādējādi instrumenta kopējā pieejamā summa būs EUR 1 miljards.

TEN-T

LGTT

TEN

TEN-T

Komisija 2011. gada 31. decembrī bija iemaksājusi EUR 155 miljonus LGTT. EIB šo summu ir ieguldījusi vērtspapīros (patiesā vērtība 2011. gada 31. decembrī bija EUR 97 miljoni) un termiņnoguldījumos (EUR 57 miljoni). 2011. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par EUR 519 miljoniem un uz tiem tādējādi attiecās garantija. Summa, kas ietverta kā iespējamās saistības (EUR 39 miljoni), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2011. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem LGTT darbības ietvaros. Tie ir 7,5 % no garantēto summu kopsummas. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi instrumentā.

LGTT

LGTT

RSFF un LGTT instrumentu aktīvi Komisijas bilancē ir iekļauti kā pārdošanai pieejami īstermiņa aktīvi (skatīt 2.9. paskaidrojumu) un nauda (2.13. paskaidrojums).

RSFF

LGTT

2.9.

2.13

MEDA

MEDA

Komisija ar īpaša fonda palīdzību kā MEDA programmas daļu ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Fonds Dar Ad-Damane. 2011. gada 31. decembrī Komisijas garantija attiecās uz EUR 17 miljoniem.

MEDA

Caisse Centrale de Garanti

Fonds Dar Ad-Damane

5.2.   SODA NAUDAS

SODA NAUDAS

Šīs summas attiecas uz soda naudām, ko uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kuriem ir veikts pagaidu maksājums, un tie ir vai nu pārsūdzēti, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.3.   PIRMS TIESAS SPRIEDUMA: ELGF, LAUKU ATTĪSTĪBA UN PIRMSPIEVIENOŠANĀS ATBALSTS

PIRMS TIESAS SPRIEDUMA: ELGF, LAUKU ATTĪSTĪBA UN PIRMSPIEVIENOŠANĀS ATBALSTS

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem un finanšu korekcijām attiecībā uz lauku attīstības un pirmspievienošanās atbalstu līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas sekmīgas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma.

5.4.   KOHĒZIJAS DARBĪBAS – NEPABEIGTĀS TIESAS PRĀVAS

KOHĒZIJAS DARBĪBAS – NEPABEIGTĀS TIESAS PRĀVAS

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vel nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai sniegts Tiesas spriedums.

5.5.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret Komisiju par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Jāpiebilst, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

CITAS BŪTISKAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

CITAS BŪTISKAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 165 236 | 155 642 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

165 236

155 642

Budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Budžeta saistību kopējais atlikums 2011. gada 31. decembrī bija EUR 207 443 miljoni. Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL, atskaitot saistītās summas, kuras 2011. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā ir iekļautas kā izdevumi.

RAL

Reste à Liquider

RAL

BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Strukturālās darbības | 142 916 | 210 638 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 264 | 263 |
| Zvejas nolīgumi | 37 | 130 |
| Galileo programma | 320 | 513 |
| GMES programma | 400 | 390 |
| TEN-T | 3 416 | 3 530 |
| Citas līgumsaistības | 4 493 | 3 920 |
| Kopā | 151 846 | 219 384 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

Strukturālās darbības

142 916

210 638

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

264

263

Zvejas nolīgumi

37

130

Galileo programma

Galileo

320

513

GMES programma

GMES

400

390

TEN-T

3 416

3 530

Citas līgumsaistības

4 493

3 920

Kopā

151 846

219 384

Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā vēl nesedza saistību apropriācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras Eiropas Komisija ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem).

Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Turpmākajā tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskām saistībām, kuras vēl nav paredzētas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā.

| Miljoni euro |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads
  (A) | Juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007.-2011. gads
  (C) | Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības
  (= B – C) | Maksimālās saistības
  (= A – C) |
| Kohēzijas politikas līdzekļi | 347 550 | 347 542 | 240 438 | 107 104 | 107 112 |
| Dabas resursi | 100 549 | 100 545 | 69 818 | 30 727 | 30 731 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 11 259 | 8 162 | 6 186 | 1 976 | 5 073 |
| Kopā | 459 358 | 456 249 | 316 442 | 139 807 | 142 916 |

Miljoni euro

Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads

(A)

Juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007.-2011. gads

(C)

Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības

(= B – C)

Maksimālās saistības

(= A – C)

Kohēzijas politikas līdzekļi

347 550

347 542

240 438

107 104

107 112

Dabas resursi

100 549

100 545

69 818

30 727

30 731

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

11 259

8 162

6 186

1 976

5 073

Kopā

459 358

456 249

316 442

139 807

142 916

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šīs saistības attiecas uz finanšu protokoliem, kas noslēgti ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī izbeigšanas procedūra pašlaik notiek.

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

Galileo programma

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas Globālo navigācijas satelītu sistēmu – skatīt arī 2.2. paskaidrojumu.

Galileo

2.2.

GMES programma

GMES

Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir EUR 728 miljoni.

GMES

TEN-T saistības

TEN-T

Šī summa attiecas uz Eiropas transporta tīklu (TEN-T) 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta tīklu un atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir EUR 8 013 miljoni.

TEN-T

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Lielākā šeit iekļautā summa ir EUR 2 572 miljoni saistībā ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras iepirkumu organizēšanas vienošanos ITER projekta ietvaros. Nākamā būtiskākā summa ir EUR 438 miljoni saistībā ar Parlamenta būvniecības līgumiem.

ITER

6.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI

6.1.   IEVADS

IEVADS

Šajā paskaidrojumā ir sniegts pārskats par atklāto kļūdu un pārkāpumu korekcijām, jo īpaši ES budžeta daļā, ko īsteno ar dalītu pārvaldību (t.i., aptuveni 80 % no kopējā budžeta). Saskaņā ar dalīto pārvaldību Komisija uztic dalībvalstīm ES programmu īstenošanu, tas nozīmē, ka ES iemaksa tiek nodota dalībvalstij, parasti īpašiem pilnvarotajiem maksātājiem, kas ir atbildīgi par maksājumiem gala saņēmējiem. Tāpēc dalībvalstis ir tieši atbildīgas par saņēmēju pieļauto kļūdu un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu, savukārt Eiropas Komisija nodrošina vispārēju uzraudzību (t.i., pārbauda, cik efektīvi darbojas dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas).

Paskaidrojums attiecas tikai uz finanšu korekcijām un atgūtajām summām ES līmenī. Korekcijas, kuras dalībvalstis veic atbilstīgi savai revīzijai, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo vairumā gadījumu dalībvalstis šādas summas var izmantot atkārtoti citiem attiecināmiem izdevumiem. Tomēr dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai atjauninātu informāciju par atvilktām un atgūtām summām un summām, kuras paredzēts atgūt saistībā ar struktūrfondiem, kā arī atsevišķi uzrādīt ES korekcijas ziņojumos, kas attiecas uz 2007.-2013. gada periodu, lai izvairītos no pārklāšanās riska. Tomēr ar uzticamību saistītu iemeslu dēļ šī informācija turpmāk netiek atklāta, jo joprojām ir šaubas par dažu dalībvalstu un/vai par atsevišķām programmām iesniegto datu kvalitāti un pilnīgumu, kā tas noteikts ES veikto revīziju sākotnējos konstatējumos par dalībvalstīs veikto atgūšanu.

6.1.1.   
  Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas ir galvenais instruments kļūdu un pārkāpumu labošanai dalītās pārvaldības kontekstā. Finanšu korekcijas veic Eiropas Komisija, lai no ES līdzekļiem netiktu apmaksāti izdevumi, kas neatbilst piemērojamiem noteikumiem. Finanšu korekcijas var piemērot arī gadījumos, kad ir atklāti nopietni trūkumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās. Šī finanšu mehānisma galīgais mērķis ir nodrošināt, ka visi dalībvalstu deklarētie izdevumi (uz kuru pamata tiek izmaksāti ES līdzekļi) ir likumīgi un pareizi. Komisijas izdotie iekasēšanas rīkojumi nepareizi izmaksāto summu atgūšanai ir tikai viens no finanšu korekciju īstenošanas veidiem.

Finanšu korekcijas procedūras trīs galvenie posmi ir šādi.

| 1) | Nepabeigtās
  finanšu korekcijas

  Aplēses par šo summu ir noteiktas šādi.






  — | Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību nepabeigto finanšu korekciju summa pamatojas uz aplēsēm par izdevumu summām, kuras, iespējams, ar atbilstības lēmumiem nākotnē izslēgs no ES finansējuma. Tā kā lēmumus par korekcijām saistībā ar ELGF pieņem katrā finanšu izdevumu gadā, ir iespējams aprēķināt vidējo korekciju rādītāju noslēgtajam finanšu gadam un ekstrapolēt šo procentuālo attiecību uz nesenākiem finanšu gadiem, par kuriem vēl notiek pārbaude. Šīs metodes uzticamība tiek nepārtraukti izvērtēta, salīdzinot aplēsi par summu ar attiecīgajos gados veikto atbilstības revīziju rezultātiem. |
| --- | --- | --- |

1)

Nepabeigtās
  finanšu korekcijas

Nepabeigtās

finanšu korekcijas

Aplēses par šo summu ir noteiktas šādi.

—

Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību nepabeigto finanšu korekciju summa pamatojas uz aplēsēm par izdevumu summām, kuras, iespējams, ar atbilstības lēmumiem nākotnē izslēgs no ES finansējuma. Tā kā lēmumus par korekcijām saistībā ar ELGF pieņem katrā finanšu izdevumu gadā, ir iespējams aprēķināt vidējo korekciju rādītāju noslēgtajam finanšu gadam un ekstrapolēt šo procentuālo attiecību uz nesenākiem finanšu gadiem, par kuriem vēl notiek pārbaude. Šīs metodes uzticamība tiek nepārtraukti izvērtēta, salīdzinot aplēsi par summu ar attiecīgajos gados veikto atbilstības revīziju rezultātiem.

lauksaimniecību un lauku attīstību

| — | Attiecībā uz kohēzijas politiku tās summas pamatā, kas atspoguļota kā nepabeigtas finanšu korekcijas, ir Komisijas un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju konstatējumi, un to izpildi uzrauga attiecīgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi oficiālam juridiskam procesam un notiekošām apstrīdēšanas procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs. Tā ir vislabākā un piesardzīgākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudzību un galīgās nostājas vēstuļu vai vēstuļu par atlikšanu uz laiku izsniegšanu 2011. gada 31. decembrī. Šī summa noteikti mainīsies pēc apstrīdēšanas procedūras, kas dalībvalstīm sniedz iespēju iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatošanai. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz kohēzijas politiku tās summas pamatā, kas atspoguļota kā nepabeigtas finanšu korekcijas, ir Komisijas un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju konstatējumi, un to izpildi uzrauga attiecīgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi oficiālam juridiskam procesam un notiekošām apstrīdēšanas procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs. Tā ir vislabākā un piesardzīgākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudzību un galīgās nostājas vēstuļu vai vēstuļu par atlikšanu uz laiku izsniegšanu 2011. gada 31. decembrī. Šī summa noteikti mainīsies pēc apstrīdēšanas procedūras, kas dalībvalstīm sniedz iespēju iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatošanai.

kohēzijas politiku tās

nepabeigtas

OLAF

| 2) | Finanšu korekcijas, par kurām
  pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas

  Finanšu korekcijas summa ir droši noteikta un ir galīga, par to ir "pieņemts lēmums" ar Komisijas lēmumu vai tā ir "apstiprināta", t.i., dalībvalsts to ir atzinusi. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2007.–2013. gadā ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds) un ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) aizstāj ELVGF (Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu), kas darbojās 2000.–2006. gadā. Lēmumi par finanšu korekcijām galvenokārt tika pieņemti pēc dalībvalstu deklarēto izdevumu pārbaudēm, kam piemēro šādas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.






  — | Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm un apliecinājumiem, kas ietver arī lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar maksājumu termiņu neievērošanu. Tā rezultātā var noteikt finanšu korekcijas attiecībā uz maksājumiem, kam nav ievēroti tiesību aktos vai noteikumos paredzētie termiņi. |
| --- | --- | --- |

2)

Finanšu korekcijas, par kurām
  pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas

Finanšu korekcijas, par kurām

pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas

Finanšu korekcijas summa ir droši noteikta un ir galīga, par to ir "pieņemts lēmums" ar Komisijas lēmumu vai tā ir "apstiprināta", t.i., dalībvalsts to ir atzinusi. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2007.–2013. gadā ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds) un ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) aizstāj ELVGF (Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu), kas darbojās 2000.–2006. gadā. Lēmumi par finanšu korekcijām galvenokārt tika pieņemti pēc dalībvalstu deklarēto izdevumu pārbaudēm, kam piemēro šādas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.

pieņemts lēmums

apstiprināta

Lauksaimniecības un lauku attīstības

—

Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm un apliecinājumiem, kas ietver arī lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar maksājumu termiņu neievērošanu. Tā rezultātā var noteikt finanšu korekcijas attiecībā uz maksājumiem, kam nav ievēroti tiesību aktos vai noteikumos paredzētie termiņi.

| — | Komisija pieņem lēmumu par daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu deklarēto izdevumu atbilstību ES noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem lēmumu par daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu deklarēto izdevumu atbilstību ES noteikumiem.

Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas, par kurām ir pieņemti lēmumi vai kuras ir apstiprinātas, tiek noteiktas ES kontroļu un revīziju, ko veic Komisija, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF, rezultātā.

Kohēzijas politikas

OLAF

| 3) | Īstenotās
  finanšu korekcijas:

  ELGF gadījumā finanšu korekcijas vienmēr īsteno kā atskaitījumus no ikmēneša deklarācijām. Attiecībā uz lauku attīstību finanšu korekcijas īsteno, izsniedzot iekasēšanas rīkojumus.

  Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas īsteno šādi.






  a) | Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas pieprasītajai vai ierosinātajai korekcijai, ar dalībvalsti uzsāk oficiālu apstrīdēšanas procedūru, kas paredz maksājumu apturēšanu programmā; šajā gadījumā Komisijai trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts oficiālās uzklausīšanas datuma (sešu mēnešu laikā 2007.–2013. gada programmām) jāpieņem oficiāls lēmums par finanšu korekciju un jāizdod iekasēšanas rīkojums, lai panāktu summas atmaksāšanu no dalībvalsts. Šajos gadījumos rodas neto samazinājums ES iemaksai konkrētajā darbības programmā, uz kuru attiecas finanšu korekcija (dalībvalsts nevar atkārtoti izmantot koriģēto summu citām attiecināmām darbībām); |
| --- | --- | --- |

3)

Īstenotās
  finanšu korekcijas:

Īstenotās

finanšu korekcijas

ELGF gadījumā finanšu korekcijas vienmēr īsteno kā atskaitījumus no ikmēneša deklarācijām. Attiecībā uz lauku attīstību finanšu korekcijas īsteno, izsniedzot iekasēšanas rīkojumus.

ELGF

īsteno

lauku attīstību

Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas īsteno šādi.

Kohēzijas politikas

īsteno

a)

Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas pieprasītajai vai ierosinātajai korekcijai, ar dalībvalsti uzsāk oficiālu apstrīdēšanas procedūru, kas paredz maksājumu apturēšanu programmā; šajā gadījumā Komisijai trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts oficiālās uzklausīšanas datuma (sešu mēnešu laikā 2007.–2013. gada programmām) jāpieņem oficiāls lēmums par finanšu korekciju un jāizdod iekasēšanas rīkojums, lai panāktu summas atmaksāšanu no dalībvalsts. Šajos gadījumos rodas neto samazinājums ES iemaksai konkrētajā darbības programmā, uz kuru attiecas finanšu korekcija (dalībvalsts nevar atkārtoti izmantot koriģēto summu citām attiecināmām darbībām);

iekasēšanas rīkojums

| b) | ja korekcija ir atzīta, dalībvalsts atskaita (atvelk) šo summu no nākamā maksājuma pieprasījuma Komisijai pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkums) vai pēc tam, kad atgūšanas procedūra ir pabeigta valsts līmenī un summas ir faktiski atgūtas no saņēmēja (atgūšana valsts līmenī); abos gadījumos (atvilkums vai atgūšana valsts līmenī, dalībvalstij atskaitot summu no nākamā maksājuma prasījuma) ar piemērojamām regulām ir atļauta nepareizi veikto izdevumu aizstāšana ar citiem attiecināmiem izdevumiem, un summas pēc tam var atkārtoti izmantot citām attiecināmām darbībām, kuru dēļ ir regulāri izdevumi. Šādi gadījumi nekādi neietekmē Komisijas pārskatus, jo ES finansējuma līmenis konkrētai programmai netiek samazināts. ES finansiālās intereses tādējādi ir aizsargātas pret pārkāpumiem un krāpšanu. Grāmatvedībā nepieciešams solis, lai noteiktu finansēšanas korekcijas īstenošanu, ir iekasēšanas rīkojuma vai maksājuma pieprasījuma (atkarībā no konkrētā gadījuma) apstiprinājums, ko veic kredītrīkotājs. Iekasēšanas rīkojuma gadījumā īstenošana tiek atzīta izsniegšanas brīdī un pirms naudas saņemšanas, jo iekasēšanas rīkojumi saistībā ar finanšu korekcijām tiek izsniegti dalībvalstīm un tos vienmēr apmaksā pirms laika vai noteiktajā laikā, vai arī kompensē ar turpmākiem maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

ja korekcija ir atzīta, dalībvalsts atskaita (atvelk) šo summu no nākamā maksājuma pieprasījuma Komisijai pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkums) vai pēc tam, kad atgūšanas procedūra ir pabeigta valsts līmenī un summas ir faktiski atgūtas no saņēmēja (atgūšana valsts līmenī); abos gadījumos (atvilkums vai atgūšana valsts līmenī, dalībvalstij atskaitot summu no nākamā maksājuma prasījuma) ar piemērojamām regulām ir atļauta nepareizi veikto izdevumu aizstāšana ar citiem attiecināmiem izdevumiem, un summas pēc tam var atkārtoti izmantot citām attiecināmām darbībām, kuru dēļ ir regulāri izdevumi. Šādi gadījumi nekādi neietekmē Komisijas pārskatus, jo ES finansējuma līmenis konkrētai programmai netiek samazināts. ES finansiālās intereses tādējādi ir aizsargātas pret pārkāpumiem un krāpšanu. Grāmatvedībā nepieciešams solis, lai noteiktu finansēšanas korekcijas īstenošanu, ir iekasēšanas rīkojuma vai maksājuma pieprasījuma (atkarībā no konkrētā gadījuma) apstiprinājums, ko veic kredītrīkotājs. Iekasēšanas rīkojuma gadījumā īstenošana tiek atzīta izsniegšanas brīdī un pirms naudas saņemšanas, jo iekasēšanas rīkojumi saistībā ar finanšu korekcijām tiek izsniegti dalībvalstīm un tos vienmēr apmaksā pirms laika vai noteiktajā laikā, vai arī kompensē ar turpmākiem maksājumiem;

atvilkums

atgūšana valsts līmenī

| c) | pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, finanšu korekcijas summu vai nu atskaita no pēdējā dalībvalsts iesniegtā izmaksu pieprasījuma, vai arī Komisija atceļ saistības. |
| --- | --- |

c)

pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, finanšu korekcijas summu vai nu atskaita no pēdējā dalībvalsts iesniegtā izmaksu pieprasījuma, vai arī Komisija atceļ saistības.

atskaita

atceļ

6.1.2.   
  Atgūšana

Atgūšana

Summu atgūšana ir veids, kā īstenot finanšu korekcijas, par kurām atsevišķi jāsniedz informācija, jo tā attiecas uz naudas līdzekļu reālu atgriešanu budžetā (vai kompensēšanu).

Atbilstīgi Finanšu regulai iekasēšanas rīkojumus par nepareizi izmaksātajām summām izdod kredītrīkotājs. Summu atgūšanu īsteno ar tiešu bankas pārskaitījumu no parādnieka (piemēram, dalībvalsts) vai tās atskaita no citām summām, kuras Komisija ir parādā dalībvalstij. Finanšu regulā ir paredzētas papildu procedūras, lai nodrošinātu maksājumus par nokavētiem iekasēšanas rīkojumiem, kurus īpaši uzrauga Komisijas grāmatvedis.

Lauksaimniecības jomā dalībvalstu pienākums ir konstatēt kļūdas un pārkāpumus un atgūt nepareizi izmaksātās summas saskaņā ar valsts noteikumiem un procedūrām. ELGF gadījumā no saņēmējiem atgūtās summas ieskaita Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts ir atskaitījusi (aptuveni) 20 %, un Komisija šīs summas iegrāmato saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā kā ieņēmumus. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma pirms tā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, un tāpēc attiecīgo summu var atkārtoti izlietot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.

Lauksaimniecības

Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis (nevis Komisija) ir atbildīgas par to, lai no saņēmējiem tiktu atgūtas nepareizi izmaksātās summas, kurām vajadzības gadījumā ir pieskaitīti procenti par novēlotu maksājumu. Šajā paskaidrojumā nav iekļautas dalībvalstu atgūtās summas, jo tajā uzrādītas tikai Komisijas noteiktās atgūšanas. Par 2007.–2013. gadu dalībvalstīm ir juridiski noteikts pienākums sniegt Komisijai skaidrus un strukturētus datus par summām, kas ir atvilktas no līdzfinansējuma, pirms ir pabeigta atgūšanas procedūra valsts līmenī, un par summām, kas valsts līmenī ir faktiski atgūtas no saņēmējiem.

Kohēzijas politikas

6.1.3.   
  Maksājumu apturēšana un pārtraukšana

Maksājumu apturēšana un pārtraukšana

Atbilstīgi nozares tiesību aktiem Komisija var arī:

| — | pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz 6 mēnešiem 2007.-2013. gada programmām, ja:






  a) | ir liecības par nopietniem trūkumiem attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā; |
| --- | --- | --- |

—

pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz 6 mēnešiem 2007.-2013. gada programmām, ja:

pārtraukt

a)

ir liecības par nopietniem trūkumiem attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā;

| b) | Komisijas dienestiem ir jāveic papildu pārbaudes, jo tiem ir informācija par to, ka izdevumi sertificētā paziņojumā par izdevumiem saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots. |
| --- | --- |

b)

Komisijas dienestiem ir jāveic papildu pārbaudes, jo tiem ir informācija par to, ka izdevumi sertificētā paziņojumā par izdevumiem saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots.

| — | pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumu dalībvalstij gan par 2000.-2006. gada, gan par 2007.–2013. gada programmām šādos trīs gadījumos:






  a) | ja ir liecības par nopietniem trūkumiem programmas vadības vai kontroles sistēmā un ja dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos koriģējošos pasākumus; vai |
| --- | --- | --- |

—

pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumu dalībvalstij gan par 2000.-2006. gada, gan par 2007.–2013. gada programmām šādos trīs gadījumos:

apturēt

a)

ja ir liecības par nopietniem trūkumiem programmas vadības vai kontroles sistēmā un ja dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos koriģējošos pasākumus; vai

| b) | apstiprinātajā izdevumu pārskatā iekļautie izdevumi ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai |
| --- | --- |

b)

apstiprinātajā izdevumu pārskatā iekļautie izdevumi ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai

| c) | nopietns dalībvalsts pārkāpums attiecībā uz vadības un kontroles pienākumiem. |
| --- | --- |

c)

nopietns dalībvalsts pārkāpums attiecībā uz vadības un kontroles pienākumiem.

Ja dalībvalstis nav veikušas pieprasītos pasākumus, Komisija var noteikt finanšu korekciju.

6.1.4.   
  Citi pārvaldības veidi

Citi pārvaldības veidi

ES budžeta daļā, ko pārvalda ar tiešu pārvaldību, noteikumiem neatbilstošos izdevumus atgūst ar Komisijas izdotu iekasēšanas rīkojumu vai atskaita no nākamā izmaksu pārskata. Ja atskaitījumu tieši veic saņēmēji pirms izmaksu pārskata nosūtīšanas, informāciju neiekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā. Par summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar decentralizēto vai netiešo centralizēto pārvaldību, ir atbildīgas dalībvalstis, trešās valstis vai aģentūras. Kopīgas pārvaldības gadījumā piemēro arī korekcijas instrumentus, kas ir definēti nolīgumos ar starptautiskajām organizācijām.

Jānorāda, ka visi skaitļi ir noapaļoti miljonos euro. Jāatzīmē, ka skaitļu noapaļošanas dēļ daži finanšu skaitļi tabulās var nesakrist. Summas, kas norādītas kā "0", nozīmē skaitļus, kas ir mazāki par EUR 500 000. Summas, kas vienādas ar nulli, tiek norādītas kā defise (-).

6.2.   KOPSAVILKUMA TABULAS

KOPSAVILKUMA TABULAS

2011. gadā izlemtās/apstiprinātās finanšu korekcijas

2011. gadā izlemtās/apstiprinātās finanšu korekcijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Finanšu korekcijas: |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 6.3.1. | 733 | 1 128 |
| Kohēzijas politika | 6.4.1. | 673 | 925 |
| Citi | 6.5. | 0 | 0 |
| Finanšu korekciju starpsumma | | 1 406 | 2 053 |
| Atgūšana |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 6.3.1. | 335 | 292 |
| Kohēzijas politika | 6.4.4. | 50 | 24 |
| Citi | 6.5. | 377 | 301 |
| Atgūstamo summu starpsumma | | 762 | 617 |
| Kopā izlemtās/apstiprinātās summas 2011. gadā | 2 168 | 2 670 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Finanšu korekcijas:

Finanšu korekcijas:

Lauksaimniecība un lauku attīstība

6.3.1.

6.3.1.

733

1 128

Kohēzijas politika

6.4.1.

6.4.1.

673

925

Citi

6.5.

6.5.

0

0

Finanšu korekciju starpsumma

1 406

2 053

Atgūšana

Atgūšana

Lauksaimniecība un lauku attīstība

6.3.1.

6.3.1.

335

292

Kohēzijas politika

6.4.4.

6.4.4.

50

24

Citi

6.5.

6.5.

377

301

Atgūstamo summu starpsumma

762

617

Kopā izlemtās/apstiprinātās summas 2011. gadā

2 168

2 670

Finanšu korekcijas un atgūšana, kas īstenota 2011. gadā

Finanšu korekcijas un atgūšana, kas īstenota 2011. gadā

| Miljoni euro |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2011. g. | 2010. g. |
| Finanšu korekcijas: |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 6.3.2. | 483 | 814 |
| Kohēzijas politika | 6.4.2. | 624 | 737 |
| Citi | 6.5. | 0 | 0 |
| Finanšu korekciju starpsumma | | 1 107 | 1 551 |
| Atgūšana |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 6.3.2. | 339 | 286 |
| Kohēzijas politika | 6.4.4. | 48 | 25 |
| Citi | 6.5. | 346 | 274 |
| Atgūstamo summu starpsumma | | 733 | 585 |
| Kopā īstenots 2011. gadā | 1 840 | 2 136 |

Miljoni euro

Paskaidrojums

2011. g.

2010. g.

Finanšu korekcijas:

Finanšu korekcijas:

Lauksaimniecība un lauku attīstība

6.3.2.

6.3.2.

483

814

Kohēzijas politika

6.4.2.

6.4.2.

624

737

Citi

6.5.

6.5.

0

0

Finanšu korekciju starpsumma

1 107

1 551

Atgūšana

Atgūšana

Lauksaimniecība un lauku attīstība

6.3.2.

6.3.2.

339

286

Kohēzijas politika

6.4.4.

6.4.4.

48

25

Citi

6.5.

6.5.

346

274

Atgūstamo summu starpsumma

733

585

Kopā īstenots 2011. gadā

1 840

2 136

6.3.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

6.3.1.   
  Finanšu korekcijas un atgūšana, par ko pieņemts lēmums, 2011. gadā

Finanšu korekcijas un atgūšana, par ko pieņemts lēmums, 2011. gadā

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| ELGF: |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | (63) | 33 |
| Atbilstīguma noskaidrošana | 728 | 1 022 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI 2000.-2006. gads | 3 | 49 |
| SAPARD 2000.-2006. gads | 6 | 3 |
| ELFLA 2007.-2013. gads | 58 | 20 |
| Finanšu korekciju starpsumma | 733 | 1 128 |
| ELGF: |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 174 | 178 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI – atgūtās summas | 8 | 10 |
| SAPARD – atgūtās summas | 30 | 5 |
| Pārkāpumi saistībā ar ELFLA | 123 | 98 |
| Atgūstamo summu starpsumma | 335 | 292 |
| Kopā | 1 068 | 1 420 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

ELGF:

ELGF:

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

(63)

33

Atbilstīguma noskaidrošana

728

1 022

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI 2000.-2006. gads

TRDI

3

49

SAPARD 2000.-2006. gads

SAPARD

6

3

ELFLA 2007.-2013. gads

58

20

Finanšu korekciju starpsumma

733

1 128

ELGF:

ELGF:

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

174

178

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI – atgūtās summas

TRDI

8

10

SAPARD – atgūtās summas

SAPARD

30

5

Pārkāpumi saistībā ar ELFLA

123

98

Atgūstamo summu starpsumma

335

292

Kopā

1 068

1 420

ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 1. pielikumā.

Visas iepriekš minētās summas ir iekļautas Komisijas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Atbilstības noskaidrošanas procedūras 2011. gadā radīja samazinājumu pēc iepriekš novērotā palielinājuma 2009. un 2010. gadā. 2010. gada rādītājs bija ārkārtīgi augsts, jo šajā gadā izlemtās procedūras ietvēra lielu neizpildītu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru EUR 471 miljona apmērā, kas tika pieņemta pirms gada beigām un īstenota 2011. gadā. 2011. gadam izlemtās procedūru summas tagad sasniedz 2009. gadam un iepriekšējiem gadiem pielīdzināmu līmeni.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošanā iegūtā negatīvā summa EUR 63 miljonu apmērā atbilst summām, kas izmaksātas atsevišķām dalībvalstīm (galvenokārt Itālijai un Apvienotajai Karalistei) un kas pārsniedz summas, kas šajā gadā jāatgūst.

Jānorāda, ka summas, kas norādītas attiecībā uz lauku attīstību iedaļā "finanšu korekcijas, par kurām ir pieņemti lēmumi" un "īstenotās finanšu korekcijas" ietver arī līdzekļu atgūšanas pēc pārkāpumiem EUR 0,2 miljonu apmērā 2011. gadā (2010. gadā: EUR 3 miljoni). Šīs summas atbilst summām, ko iekasējusi Eiropas Komisija pēc dalībvalstu veikto nepamatoto maksājumu atgūšanas.

6.3.2.   
  Finanšu korekcijas un atgūšana, kas īstenota 2011. gadā

Finanšu korekcijas un atgūšana, kas īstenota 2011. gadā

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| ELGF: |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | (63) | 33 |
| Atbilstīguma noskaidrošana | 506 | 728 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI 2000.-2006. gads | 3 | 49 |
| SAPARD 2000.-2006. gads | 6 | 3 |
| ELFLA 2007.-2013. gads | 31 | 0 |
| Finanšu korekciju starpsumma | 483 | 814 |
| ELGF: |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 178 | 172 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI – atgūtās summas | 8 | 10 |
| SAPARD – atgūtās summas | 30 | 5 |
| Pārkāpumi saistībā ar ELFLA | 123 | 98 |
| Atgūstamo summu starpsumma | 339 | 286 |
| Kopā | 822 | 1 101 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

ELGF:

ELGF:

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

(63)

33

Atbilstīguma noskaidrošana

506

728

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI 2000.-2006. gads

TRDI

3

49

SAPARD 2000.-2006. gads

SAPARD

6

3

ELFLA 2007.-2013. gads

31

0

Finanšu korekciju starpsumma

483

814

ELGF:

ELGF:

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

178

172

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI – atgūtās summas

TRDI

8

10

SAPARD – atgūtās summas

SAPARD

30

5

Pārkāpumi saistībā ar ELFLA

123

98

Atgūstamo summu starpsumma

339

286

Kopā

822

1 101

ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 2. pielikumā.

6.3.3.   
  Finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

Finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

ELGF finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi, – kumulatīvās summas 1999.-2011. gads

ELGF finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi, – kumulatīvās summas 1999.-2011. gads

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. gada beigās | 2011. gada beigās |
| ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra | 7 717 | 7 035 |

Miljoni euro

2011. gada beigās

2011. gada beigās

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

7 717

7 035

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā iegūto kumulatīvo ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā.

Kumulatīvās summas par 2011. gadu atbilst summām, kas noteiktas atbilstības noskaidrošanas lēmumos Nr. 1 – Nr. 36, kas pieņemti līdz 2011. gada 15. oktobrim, kas ir ELGF finanšu gada noslēgums. 2011. kalendārajā gadā izlemtā summa ir EUR 728 miljoni (skatīt 6.3.1. paskaidrojumu) un tā ietver 2011. finanšu gadā izlemto summu EUR 682 miljonu apmērā, kas atbilst starpībai starp iepriekšējā tabulā norādītajām kumulatīvajām summām 2011. gada beigās un kumulatīvajām summām 2010. gada beigās.

6.3.1.

Jāatzīmē, ka visi atbilstības noskaidrošanas lēmumi ir oficiāli pieņemti ar Komisijas lēmumu, savukārt finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem parasti ir vajadzīgs ilgāks laiks un tie ietekmēs arī turpmāko gadu rādītājus.

Korekcijas attiecībā uz lauku attīstību, par kurām pieņemti lēmumi, – kumulatīvā summa 2000.-2011. gads

Korekcijas attiecībā uz lauku attīstību, par kurām pieņemti lēmumi, – kumulatīvā summa 2000.-2011. gads

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. gada beigās | 2010. gada beigās |
| Lauku attīstības finanšu korekcijas: |
| TRDI 2000.-2006. gads | 64 | 61 |
| SAPARD 2000.-2006. gads | 24 | 17 |
| ELFLA 2007.-2013. gads | 79 | 21 |
| Kopā | 167 | 98 |

Miljoni euro

2011. gada beigās

2010. gada beigās

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

TRDI 2000.-2006. gads

TRDI

64

61

SAPARD 2000.-2006. gads

SAPARD

24

17

ELFLA 2007.-2013. gads

79

21

Kopā

167

98

6.3.4.   
  Nepabeigtās finanšu korekcijas un atgūšana

Nepabeigtās finanšu korekcijas un atgūšana

Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās finanšu korekcijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2011. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2010. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2011. |
| ELGF: |
| ELGF – turpmākie atbilstības un finanšu lēmumi | 2 288 | 573 | (665) | 8 | 2 204 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI 2000.-2006. gads | 7 | 29 | (3) | 1 | 34 |
| SAPARD 2000.-2006. gads | 68 | 36 | (6) | (20) | 77 |
| ELFLA 2007.-2013. gads | 123 | 179 | (58) | 261 | 505 |
| Kopā nepabeigtās finanšu korekcijas | 2 486 | 818 | (732) | 250 | 2 821 |

Miljoni euro

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2011. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2010.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2011.

ELGF:

ELGF:

ELGF – turpmākie atbilstības un finanšu lēmumi

2 288

573

(665)

8

2 204

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI 2000.-2006. gads

TRDI

7

29

(3)

1

34

SAPARD 2000.-2006. gads

SAPARD

68

36

(6)

(20)

77

ELFLA 2007.-2013. gads

123

179

(58)

261

505

Kopā nepabeigtās finanšu korekcijas

2 486

818

(732)

250

2 821

Nepabeigto ELGF finanšu korekciju summa 2011. gada beigās liecina par aprēķinu metodes konsolidāciju turpmākajiem atbilstības lēmumiem.

SAPARD un TRDI programmas šobrīd ir noslēguma posmā, kas izskaidro nepabeigto finanšu korekciju summas samazinājumu.

SAPARD

TRDI

Attiecībā uz ELFLA palielinājums galvenokārt skaidrojams ar aprēķinu metodes izmaiņām. Līdz pagājušajam gadam izmantotā ekstrapolācijas metode balstījās uz vēsturiskajiem datiem, t.i., uz reālām ELGF lietām, kas uzsāktas 2000.-2006. gadā. Pēc tam šī aplēse tika salīdzināta ar reālo lietu skaitu, kas uzsāktas ELFLA programmu pirmajos gados. Tomēr pagājušajā gadā šī metode deva zemākas summas nekā tās, kas izriet no uzsāktajām lietām. Tāpēc ekstrapolācijas metode ir pielāgota ELGF metodei, jo uz abiem fondiem patiesībā attiecas viens un tas pats noskaidrošanas process. Summas, kas uzrādītas kā vēl izskatāmas, sniedz reālāku skatījumu par turpmākajām finanšu korekcijām.

Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta

Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta

| Miljoni euro |
| --- |
| | Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā | Atgūšana, par ko pieņemts lēmums 2011. gadā | Pielāgojumi saistībā ar atgūšanu, par ko lēmums pieņemts vai kas nav pabeigta līdz 31.12.2010. | Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2011. |
| ELGF: |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 323 | 199 | (174) | (95) | 253 |
| Lauku attīstība: |
| TRDI 2000.-2006. gads | 7 | 6 | (8) | 7 | 12 |
| SAPARD 2000.-2006. gads | 94 | 6 | (30) | (19) | 50 |
| ELFLA 2007.-2013. gads | 22 | 65 | (123) | 81 | 45 |
| Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta | 446 | 275 | (335) | (26) | 360 |

Miljoni euro

Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā

Atgūšana, par ko pieņemts lēmums 2011. gadā

Pielāgojumi saistībā ar atgūšanu, par ko lēmums pieņemts vai kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

Līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2011.

ELGF:

ELGF:

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

323

199

(174)

(95)

253

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

TRDI 2000.-2006. gads

TRDI

7

6

(8)

7

12

SAPARD 2000.-2006. gads

SAPARD

94

6

(30)

(19)

50

ELFLA 2007.-2013. gads

22

65

(123)

81

45

Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta

446

275

(335)

(26)

360

6.4.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA KOHĒZIJAS POLITIKAS JOMĀ

FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA KOHĒZIJAS POLITIKAS JOMĀ

6.4.1.   
  Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā, katrā plānošanas periodā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā, katrā plānošanas periodā

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Kohēzijas politika (ES darbs) |
| — | 1994.-1999. gada programmas |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Kohēzijas politika (ES darbs)

Kohēzijas politika (ES darbs)

—

1994.-1999. gada programmas

13

136

| — | 2000.-2006. gada programmas |
| --- | --- |

—

2000.-2006. gada programmas

440

788

| — | 2007.-2013. gada programmas |
| --- | --- |

—

2007.-2013. gada programmas

220

2

Kopā

673

925

Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā.

Attiecībā uz 1994.-1999. gada plānošanas periodu 2011. gadā tika uzrādīts ļoti neliels skaits finanšu korekciju, jo lielākā daļa programmu ir pabeigta. Nākotnē šis rādītājs turpinās samazināties. Attiecībā uz 2000.-2006. gada plānošanas periodu finanšu korekcijas tiek paziņotas un apstiprinātas pašreiz notiekošajā slēgšanas procedūrā. Tomēr revīzijas joprojām tiek īstenotas arī par slēgtajām programmām. Paredzams, ka arī turpmākajos gados palielināsies to finanšu korekciju skaits, par kurām pieņemti lēmumi/kas ir apstiprinātas 2007-2013. pārskata periodā, salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, ko ietekmēs pašreizējās revīzijas uz vietas.

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā, un to īstenošana 2011. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā, un to īstenošana 2011. gadā

| Miljoni euro |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI/EZF (5) | ELVGF Virzības fonds | Kopā |
| Finanšu korekcijas par 1994.-1999. gadā: |
| Īstenotas ar saistību atcelšanu/ atskaitīšanu slēgšanas brīdī | 6 | — | — | — | — | 6 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 2 | — | 1 | 0 | 1 | 4 |
| Vēl nav īstenotas | 3 | — | — | — | — | 3 |
| Starpsumma par 1994.-1999. gadu | 11 | — | 1 | 0 | 1 | 13 |
| Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu: |
| Īstenotas ar saistību atcelšanu/ atskaitīšanu slēgšanas brīdī | 217 | 72 | 8 | 0 | 0 | 297 |
| Īstenojušas dalībvalstis | (10) | 4 | — | — | — | (6) |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 5 | 3 | — | — | 0 | 8 |
| Vēl nav īstenotas | 199 | (62) | 0 | 3 | — | 140 |
| Starpsumma par 2000.-2006. gadu | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 |
| Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu |
| Īstenotas ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī | — | — | — | — | — | 0 |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | — | — | — | — | — | 0 |
| Vēl nav īstenotas | 0 | — | 59 | — | — | 59 |
| Starpsumma par 2007.-2013. gadu | 3 | — | 218 | — | — | 220 |
| Kopā finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/ kas apstiprinātas 2011. gadā | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 |
| Kopā finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/ kas apstiprinātas 2010. gadā | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |

Miljoni euro

ERAF

KF

ESF

ZVFI/EZF (5)

5

ELVGF Virzības fonds

Kopā

Finanšu korekcijas par 1994.-1999. gadā:

Īstenotas ar saistību atcelšanu/ atskaitīšanu slēgšanas brīdī

6

—

—

—

—

6

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

2

—

1

0

1

4

Vēl nav īstenotas

3

—

—

—

—

3

Starpsumma par 1994.-1999. gadu

11

—

1

0

1

13

Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu:

Īstenotas ar saistību atcelšanu/ atskaitīšanu slēgšanas brīdī

217

72

8

0

0

297

Īstenojušas dalībvalstis

(10)

4

—

—

—

(6)

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

5

3

—

—

0

8

Vēl nav īstenotas

199

(62)

0

3

—

140

Starpsumma par 2000.-2006. gadu

411

17

9

3

0

440

Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu

Īstenotas ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī

—

—

—

—

—

0

Īstenojušas dalībvalstis

2

—

158

—

—

160

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

—

—

—

—

—

0

Vēl nav īstenotas

0

—

59

—

—

59

Starpsumma par 2007.-2013. gadu

3

—

218

—

—

220

Kopā finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/ kas apstiprinātas 2011. gadā

424

17

227

3

1

673

Kopā finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/ kas apstiprinātas 2010. gadā

Kopā finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/ kas apstiprinātas 2010. gadā

494

258

49

91

33

925

No 2011. gadā apstiprināto summu kopsummas EUR 673 miljonu apmērā EUR 233 miljoni ietver summas, kas ir apstiprinātas iepriekšējos gados, taču par tām iepriekš nebija paziņots, kā arī iepriekš paziņoto summu pielāgojumus. No vienas puses, to ietekmējusi finanšu korekciju lietu pārvaldes papildu grāmatvedības metode, kas ļauj par jaunām lietām ziņot vēlākā posmā, un, no otras puses, lietas, kurās darbības programmas laikā piemēroto finanšu korekciju galīgā summa ir zināma tikai slēgšanas brīdī.

Gada laikā izlemto/apstiprināto un ar Komisijas iekasēšanas rīkojumu īstenoto (t.i., Komisijai ir atmaksāti naudas līdzekļi) finanšu korekciju summa ir EUR 12 miljoni, no tiem EUR 4 miljoni par 1994.–1999. gada posmu un EUR 8 miljoni par 2000.–2006. gada posmu (2010. gads: EUR 158 miljoni). Jāatzīmē, ka īstenošana ar iekasēšanas rīkojumu atspoguļo tikai ierobežotu daļu no kopējām finanšu korekcijām (t.i., mazāk nekā 3 % no 2011. gadā īstenotajām summām), jo piemērojamie nozares tiesību akti paredz dalībvalstīm iespēju pieņemt Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas un pēc tam programmas īstenošanas laikā aizstāt nepareizos izdevumus ar pareiziem (tomēr slēgšanas brīdī dalībvalstis vairs nevar iesniegt citus izdevumus, lai aizstātu nepareizos); tas nozīmē, ka Komisijai nav jāizdod iekasēšanas rīkojums. Iekasēšanas rīkojumus Komisija izdod tikai gadījumos, kad dalībvalsts noraida finanšu korekciju un Komisijai ir jāpieņem oficiāls finanšu korekcijas lēmums, vai, iespējams, programmas slēgšanas posmā, kad Komisijas noteiktā finanšu korekcija ir lielāka nekā dalībvalsts pieprasītā summa.

Attiecībā uz ERAF korekciju summas par 2011. gadu galvenokārt attiecas uz 2000.-2006. gada programmām, kas ir slēgšanas procesā: Pēc izbeigšanas deklarāciju analīzes 2011. gadā tika apstiprinātas korekcijas, kuru pamatā ir par katru programmu aprēķināto nenovērsto risku ekstrapolācija, un korekcijas tiks turpinātas 2012. gadā. Finanšu korekcijas slēgšanas brīdī nozīmē ES finansējuma neto samazinājumu (t.i., galīgo maksājamo summu samazinājums vai summas atgūšana, ja maksājamā galīgā summa ir mazāka nekā korekcija).

Attiecībā uz ESF lielākā daļa finanšu korekciju, par ko pieņemts lēmums/kas apstiprinātas 2011. gadā, ir saistītas ar 2007.-2013. gada plānošanas periodu, jo pabeigto revīziju skaits pieaug un programmu īstenošana palielinās. Attiecībā uz 2000.-2006. gada plānošanas periodu dalībvalstis vairs nevar nepareizi veiktos izdevumus aizstāt ar pareizajiem, tomēr attiecībā uz programmām, kas ir slēgšanas posmā, dalībvalstis slēgšanas dokumentos norādīja, vai finanšu korekcijas ir atskaitītas, un šīs summas ir uzrādītas iepriekšējā tabulā. Pamatā finanšu korekcijām, par ko pieņemts lēmums/kas apstiprinātas 1994.-1999. plānošanas periodam, ir vai nu Komisijas lēmums, vai arī pārkāpumi, ko dalībvalsts atklājusi pēc darbības programmas slēgšanas un ko Komisija atgūst, izsniedzot iekasēšanas rīkojumu.

Attiecībā uz ZVFI/EZF finanšu korekcijas, par ko pieņemts lēmums/kas apstiprinātas, EUR 3 miljonu apmērā attiecas gan uz atsevišķu programmu slēgšanas procesu, gan uz citu programmu revīziju pabeigšanu.

Attiecībā uz ELVGF Virzību ne visas programmas ir slēgtas. Par finanšu korekcijām ziņos arī 2012. un 2013. gadā, pat ja attiecīgās summas ir ļoti mazas.

Jāatzīmē, ka iepriekšējās tabulās norādītās summas par ELVGF Virzības fondu ietver arī līdzekļu atgūšanu pēc pārkāpumiem EUR 2 miljonu apmērā 2011. gadā (2010. gadā: EUR 3 miljoni). Šīs summas atbilst summām, ko, pieņemot lēmumu, iekasējusi Eiropas Komisija pēc dalībvalstu veikto nepamatoto maksājumu atgūšanas.

6.4.2.   
  2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas, kas īstenotas 2011. gadā, sadalījumā pa plānošanas periodiem

Finanšu korekcijas, kas īstenotas 2011. gadā, sadalījumā pa plānošanas periodiem

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Kohēzijas politika (ES darbs) |
| — | 1994.-1999. gada programmas |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Kohēzijas politika (ES darbs)

Kohēzijas politika (ES darbs)

—

1994.-1999. gada programmas

32

476

| — | 2000.-2006. gada programmas |
| --- | --- |

—

2000.-2006. gada programmas

432

259

| — | 2007.-2013. gada programmas |
| --- | --- |

—

2007.-2013. gada programmas

160

2

Kopā

624

737

Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 5. pielikumā.

Jāatzīmē, ka iepriekš minētajās summās, jo īpaši par 2000.–2006. gada plānošanas programmām, nav ietvertas dalībvalstu paziņotās kopīgās finanšu korekcijas galīgajos maksājumu pieprasījumos, ko Komisija ir saņēmusi 2010. gadā, jo tie pašreiz tiek pārbaudīti. Šajā posmā finanšu korekciju īsteno dalībvalsts, kas apstiprina finanšu korekcijas summas atskaitīšanu no galīgā maksājuma pieprasījuma summas. Tomēr programmas slēgšanas kontekstā kredītrīkotājs pieprasījuma apstiprināšanu grāmatvedības sistēmā veic, ņemot vērā garākus noteikumos paredzētos termiņus, un tikai pēc tam pieprasījumu iespējams pilnībā apstrādāt, un Komisija var veikt maksājumu. Līdz 2010. gada beigām saņemtie maksājumu pieprasījumi, kas 2011. gada beigās vēl nebija apstiprināti, ietver finanšu korekcijas, tomēr, tā kā šie maksājumu pieprasījumi tiks apstrādāti tikai 2012. gadā un turpmākajos gados, īstenoto finanšu korekciju summa tiks paziņota pēc tam, kad tiks pārbaudīti visi slēgšanas dokumenti un pilnībā apstiprināti saistītie finanšu darījumi. Korekcijas par pašreizējo plānošanas periodu (2007.–2013. g.) turpmākajos gados varētu vēl vairāk palielināties pēc to kontroļu rezultātiem, kas pašreiz notiek uz vietas.

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas (par ko lēmums pieņemts/kas apstiprinātas 2011. gadā un iepriekšējos gados)

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas (par ko lēmums pieņemts/kas apstiprinātas 2011. gadā un iepriekšējos gados)

| Miljoni euro |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI/EZF | ELVGF Virzības fonds | Kopā 2010. gadā |
| Finanšu korekcijas par 1994.–1999. gadu: |
| Apstiprinātas 2011. gadā | 8 | — | 1 | 0 | 1 | 10 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 22 | — | 0 | — | 0 | 22 |
| Starpsumma par 1994.-1999. gadu | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu |
| Apstiprinātas 2011. gadā | 211 | 79 | 0 | 0 | 0 | 291 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 175 | 35 | 19 | (90) | — | 140 |
| Starpsumma par 2000.-2006. gadu | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu |
| Apstiprinātas 2011. gadā | 2 | — | 157 | — | — | 160 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 0 | — | 1 | — | — | 1 |
| Starpsumma par 2007.-2013. gadu | 2 | — | 158 | — | — | 161 |
| 2011. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

Miljoni euro

ERAF

KF

ESF

ZVFI/EZF

ELVGF Virzības fonds

Kopā 2010. gadā

Finanšu korekcijas par 1994.–1999. gadu:

Apstiprinātas 2011. gadā

8

—

1

0

1

10

Apstiprinātas iepriekšējos gados

22

—

0

—

0

22

Starpsumma par 1994.-1999. gadu

30

—

1

0

1

32

Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu

Apstiprinātas 2011. gadā

211

79

0

0

0

291

Apstiprinātas iepriekšējos gados

175

35

19

(90)

—

140

Starpsumma par 2000.-2006. gadu

387

115

19

(90)

0

432

Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu

Apstiprinātas 2011. gadā

2

—

157

—

—

160

Apstiprinātas iepriekšējos gados

0

—

1

—

—

1

Starpsumma par 2007.-2013. gadu

2

—

158

—

—

161

2011. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

419

115

178

(90)

1

624

2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

542

21

42

90

41

737

No EUR 624 miljoniem, par kuriem paziņots kā par 2011. gadā īstenotu finanšu korekciju, EUR 212 miljoni ietver summas, kas bija īstenotas iepriekšējos gados, bet par tām nebija paziņots, kā arī iepriekš paziņoto summu pielāgojumus, ņemot vērā tos pašus iemeslus, kas norādīti 6.4.1. paskaidrojumā.

6.4.1

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas (sadalījumā pa īstenošanas veidiem)

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas (sadalījumā pa īstenošanas veidiem)

| Miljoni euro |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI/EZF | ELVGF Virzības fonds | KOPĀ |
| Finanšu korekcijas par 1994.-1999. gadu: |
| Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī | 23 | — | — | — | — | 23 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 7 | — | 1 | 0 | 1 | 9 |
| Starpsumma par 1994.-1999. gadu | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu |
| Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī | 237 | 94 | 19 | 0 | 0 | 351 |
| Īstenojušas dalībvalstis | 142 | 17 | — | (90) | — | 69 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 8 | 4 | — | — | 0 | 12 |
| Starpsumma par 2000.-2006. gadu | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu: |
| Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī | — | — | — | — | — | 0 |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | — | — | — | — | — | 0 |
| Starpsumma par 2007.-2013. gadu | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| 2011. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

Miljoni euro

ERAF

KF

ESF

ZVFI/EZF

ELVGF Virzības fonds

KOPĀ

Finanšu korekcijas par 1994.-1999. gadu:

Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī

23

—

—

—

—

23

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

7

—

1

0

1

9

Starpsumma par 1994.-1999. gadu

30

—

1

0

1

32

Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu

Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī

237

94

19

0

0

351

Īstenojušas dalībvalstis

142

17

—

(90)

—

69

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

8

4

—

—

0

12

Starpsumma par 2000.-2006. gadu

387

115

19

(90)

0

432

Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu:

Īstenota ar saistību atcelšanu/atskaitīšanu slēgšanas brīdī

—

—

—

—

—

0

Īstenojušas dalībvalstis

2

—

158

—

—

160

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

—

—

—

—

—

0

Starpsumma par 2007.-2013. gadu

2

—

158

—

—

160

2011. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

419

115

178

(90)

1

624

2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

542

21

42

90

41

737

Gada laikā ar Komisijas iekasēšanas rīkojumu īstenoto (t.i., Komisijai ir atmaksāti naudas līdzekļi) finanšu korekciju summa ir EUR 21 miljons, no tiem EUR 9 miljoni par 1994.–1999. gada periodu un EUR 12 miljoni par 2000.–2006. gada periodu (2010.gadā: EUR 158 miljoni). Iepriekš 6.3.1. paskaidrojumā minēto iemeslu dēļ īstenošana ar iekasēšanas rīkojumu atspoguļo tikai ierobežotu daļu no finanšu korekcijām (t.i., 3 % no 2011. gadā īstenotās summas).

6.3.1.

Attiecībā uz ERAF jāatzīmē, ka, tā kā galīgajiem maksājumu pieprasījumiem, ko iesniedza 2010. gada septembrī, vēl nav pabeigta apstiprināšanas procedūra, tie nav ieskaitīti iepriekš norādītajos īstenošanas skaitļos, tādējādi īstenošanas līmenis ir salīdzinoši zemāks, proti, 65 % un 78 % attiecīgi ERAF un Kohēzijas fondam. Gandrīz visas īstenojamās summas izriet no slēgšanas procesā esošajām 2000.-2006. gada programmām: EUR 2,1 miljards (no atlikušās kopējās summas EUR 2,2 miljardu apmērā) ir iekļauts ERAF/Kohēzijas fonda galīgajos maksājumu pieprasījumos, tomēr šī summa tiks uzskaitīta kā īstenota tikai tad, kad nākamajos mēnešos tiks apstiprināts galīgais maksājums.

Attiecībā uz ESF visas finanšu korekcijas, kas īstenotas ar iekasēšanas rīkojuma izdošanu, attiecas uz 1994.-1999. plānošanas periodu, jo programmas ir slēgtas. Attiecībā uz 2000.-2006. gada periodu korekcijas slēgšanas dokumentos ir norādījušas vai nu dalībvalstis, vai arī Komisija, kas pēc tam pieprasa dalībvalstīm apstiprināt, ka šīs summas slēgšanas brīdī būtu jāatskaita. Tāpēc iekasēšanas rīkojumi netiek izsniegti. Jānorāda, ka liels skaits programmu vēl tiek analizēts, tāpēc turpmākajos gados pēc pašreizējā slēgšanas procesa palielināsies slēgšanas brīdī īstenoto finanšu korekciju skaits slēgšanas dokumentu analīze un pēdējā maksājumu pieprasījuma finansiāla apstiprināšana).

Attiecībā uz ZVFI/EZF negatīvā summa EUR 90 miljonu apmērā ir saistīta ar vairāku Spānijai piemērojamu finanšu korekciju pielāgošanu, kas tika kļūdaini uzrādītas kā īstenotas 2010. gadā. Dalībvalsts attiecīgās summas atskaitīja no pieprasījumiem, kas Komisijai nosūtīti 2010. gadā, tomēr šie pieprasījumi bija daļa no minētās programmas slēgšanas dokumentiem un 2010. gada 31. decembrī Komisija vēl nebija pabeigusi to apstrādi. Saskaņā ar īstenošanas definīciju šis pielāgojums 2011. gada rādītājos ir uzrādīts kā negatīva summa.

6.4.3.   
  Finanšu korekcijas – kumulatīvās summas un īstenošanas līmenis

Finanšu korekcijas – kumulatīvās summas un īstenošanas līmenis

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas, – kumulatīvās summas

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas, – kumulatīvās summas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 1994.-1999. gada posms | 2000.-2006. gada posms | 2007.-2013. gada posms | Kopā 2011. gada beigās | Kopā 2010. gada beigās |
| ERAF | 1 769 | 4 575 | 4 | 6 348 | 5 924 |
| Kohēzijas fonds | 273 | 508 | 0 | 781 | 763 |
| ESF | 397 | 1 182 | 218 | 1 798 | 1 572 |
| ZVFI/EZF | 100 | 99 | 0 | 198 | 195 |
| ELVGF Virzības fonds | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Kopā | 2 663 | 6 405 | 222 | 9 291 | 8 619 |

Miljoni euro

1994.-1999. gada posms

2000.-2006. gada posms

2007.-2013. gada posms

Kopā 2011. gada beigās

Kopā 2010. gada beigās

ERAF

1 769

4 575

4

6 348

5 924

Kohēzijas fonds

273

508

0

781

763

ESF

397

1 182

218

1 798

1 572

ZVFI/EZF

100

99

0

198

195

ELVGF Virzības fonds

125

41

0

166

165

Kopā

2 663

6 405

222

9 291

8 619

Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā.

Īstenotās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

Īstenotās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 1994.-1999. gada posms | 2000.-2006. gada posms | 2007.-2013. gada posms | Kopā 2011. gada beigās | Kopā 2010. gada beigās |
| ERAF | 1 766 | 2 359 | 3 | 4 128 | 3 709 |
| Kohēzijas fonds | 266 | 342 | 0 | 608 | 493 |
| ESF | 396 | 1 165 | 159 | 1 720 | 1 542 |
| ZVFI/EZF | 100 | 4 | 0 | 104 | 194 |
| ELVGF Virzības fonds | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Kopā | 2 652 | 3 912 | 162 | 6 726 | 6 102 |

Miljoni euro

1994.-1999. gada posms

2000.-2006. gada posms

2007.-2013. gada posms

Kopā 2011. gada beigās

Kopā 2010. gada beigās

ERAF

1 766

2 359

3

4 128

3 709

Kohēzijas fonds

266

342

0

608

493

ESF

396

1 165

159

1 720

1 542

ZVFI/EZF

100

4

0

104

194

ELVGF Virzības fonds

125

41

0

166

165

Kopā

2 652

3 912

162

6 726

6 102

Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 5. pielikumā.

Iepriekš redzamajā tabulā ir iekļautas finanšu korekcijas, kuras dažas dalībvalstis ir apstrīdējušas (atzīmējot, ka pieredze liecina, ka Komisijai šādās lietās ļoti reti ir nācies šīs summas atmaksāt). Sīkāku informāciju skatīt 5.4. paskaidrojumā.

5.4.

2011. gada 31. decembrī izlemtās/apstiprinātās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas, un īstenošanas līmenis 2011. gada 31. decembrī (kumulatīvās summas)

2011. gada 31. decembrī izlemtās/apstiprinātās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas, un īstenošanas līmenis 2011. gada 31. decembrī (kumulatīvās summas)

| Miljoni euro |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI/EZF | ELVGF Virzības fonds | Kopā 2011. gadā | Kopā 2010. gadā |
| Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 1 769 | 273 | 397 | 100 | 125 | 2 663 | 2 652 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 1 766 | 266 | 396 | 100 | 125 | 2 652 | 2 621 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 3 | 8 | 1 | 0 | 0 | 11 | 31 |
| Īstenošanas līmenis | 100 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % |
| Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 4 575 | 508 | 1 182 | 99 | 41 | 6 405 | 5 965 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 2 359 | 342 | 1 165 | 4 | 41 | 3 912 | 3 480 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 2 216 | 166 | 17 | 94 | 0 | 2 493 | 2 485 |
| Īstenošanas līmenis | 52 % | 67 % | 99 % | 4 % | 100 % | 61 % | 58 % |
| Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 4 | — | 217 | — | — | 222 | 2 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 3 | — | 159 | — | — | 162 | 2 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 0 | — | 59 | — | — | 60 | 0 |
| Īstenošanas līmenis | 87 % | n.p. | 73 % | n.p. | n.p. | 73 % | 84 % |
| Finanšu korekcijas kopā |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 6 348 | 781 | 1 797 | 198 | 166 | 9 291 | 8 619 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 4 128 | 608 | 1 721 | 104 | 166 | 6 726 | 6 102 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 2 220 | 173 | 76 | 94 | 0 | 2 565 | 2 516 |
| Īstenošanas līmenis | 65 % | 78 % | 96 % | 53 % | 100 % | 72 % | 71 % |

Miljoni euro

ERAF

KF

ESF

ZVFI/EZF

ELVGF Virzības fonds

Kopā 2011. gadā

Kopā 2010. gadā

Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām

Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

1 769

273

397

100

125

2 663

2 663

2 652

2 652

Īstenotās finanšu korekcijas

1 766

266

396

100

125

2 652

2 652

2 621

2 621

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

3

8

1

0

0

11

11

31

31

Īstenošanas līmenis

Īstenošanas līmenis

100 %

100 %

97 %

97 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām

Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

4 575

508

1 182

99

41

6 405

6 405

5 965

5 965

Īstenotās finanšu korekcijas

2 359

342

1 165

4

41

3 912

3 912

3 480

3 480

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

2 216

166

17

94

0

2 493

2 493

2 485

2 485

Īstenošanas līmenis

Īstenošanas līmenis

52 %

52 %

67 %

67 %

99 %

99 %

4 %

4 %

100 %

100 %

61 %

61 %

58 %

58 %

Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām

Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

4

—

217

—

—

222

222

2

2

Īstenotās finanšu korekcijas

3

—

159

—

—

162

162

2

2

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

0

—

59

—

—

60

60

0

0

Īstenošanas līmenis

Īstenošanas līmenis

87 %

87 %

n.p.

n.p.

73 %

73 %

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

73 %

73 %

84 %

84 %

Finanšu korekcijas kopā

Finanšu korekcijas kopā

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

6 348

781

1 797

198

166

9 291

9 291

8 619

8 619

Īstenotās finanšu korekcijas

4 128

608

1 721

104

166

6 726

6 726

6 102

6 102

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

2 220

173

76

94

0

2 565

2 565

2 516

2 516

Īstenošanas līmenis

Īstenošanas līmenis

65 %

65 %

78 %

78 %

96 %

96 %

53 %

53 %

100 %

100 %

72 %

72 %

71 %

71 %

Zemais īstenošanas līmenis attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu ir skaidrojams ar vēl notiekošo slēgšanas procesu, jo 2010. gada beigās saņemtie maksājumu pieprasījumi vēl nav apstiprināti un saistītās finanšu korekcijas vēl nav iespējams iekļaut skaitļos par īstenošanu 2011. gadā.

6.4.4.   
  Atgūšana

Atgūšana

2011. gadā apstiprinātā atgūšana

2011. gadā apstiprinātā atgūšana

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011.g. | 2010.g. |
| Citi pārvaldības veidi | 50 | 24 |

Miljoni euro

2011.g.

2010.g.

Citi pārvaldības veidi

50

24

2011. gadā īstenotā atgūšana

2011. gadā īstenotā atgūšana

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Citi pārvaldības veidi | 48 | 25 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Citi pārvaldības veidi

48

25

Lūdzam ņemt vērā, ka dažas iepriekšējā tabulā iekļautās summas iepriekš 2010. gadā tika norādītas 6.5. paskaidrojumā.

6.5

6.4.5.   
  Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās finanšu korekcijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2011. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2010. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2011. |
| Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas) |
| ERAF | 197 | 91 | (85) | (43) | 160 |
| Kohēzijas fonds | 262 | 105 | (69) | (132) | 166 |
| ESF | 284 | 0 | (1) | 0 | 283 |
| ZVFI/EZF | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| ELVGF Virzības fonds | 4 | 24 | (1) | (3) | 24 |
| Kopā | 747 | 227 | (156) | (178) | 640 |

Miljoni euro

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2011. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2011. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2010.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2011.

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas)

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas)

ERAF

197

91

(85)

(43)

160

Kohēzijas fonds

262

105

(69)

(132)

166

ESF

284

0

(1)

0

283

ZVFI/EZF

0

6

0

0

6

ELVGF Virzības fonds

4

24

(1)

(3)

24

Kopā

747

227

(156)

(178)

640

2011. gada beigās Komisijas līmenī turpinājās korekcijas procedūras attiecībā uz apmēram 140 ERAF un Kohēzijas fonda programmām. Summu samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem atspoguļo to finanšu korekciju pakāpenisku izbeigšanu, kas iepriekš tika norādītas kā "nepabeigtas", attiecībā uz 2000.-2006. programmām un mazāka skaita procedūru uzsākšanu šajā pašreizējā plānošanas perioda īstenošanas posmā.

Attiecībā uz ESF vēl nepabeigto finanšu korekciju aplēsto summu samazinājumu galvenokārt izraisījusi dažu 2010. gadā uzsākto procedūru slēgšana, kas attiecas uz piecām 2007.-2013. gada perioda programmām, vienu procedūru 2000.-2006. gada periodam un vienu procedūru 1994.-1999. gada periodam. Jānorāda, ka situācijā, kad revīzijas laikā nevar aprēķināt iespējamo summu aplēses, galvenokārt tāpēc, ka pārbaudes vēl nav pabeigtas, tās norāda iepriekšējā tabulā EUR 1 vērtībā (apdomīga pieeja). Tas attiecas uz pašreizējam lietām saistībā ar 2007.-2013. gada periodu.

6.4.6.   
  Maksājumu pārtraukšana un apturēšana

Maksājumu pārtraukšana un apturēšana

Maksājumu pārtraukšanas lietu un summu sadalījums pa dalībvalstīm 2011. gadā ir šāds.

| Miljoni euro |
| --- |
| | ERAF/Kohēzijas fonds | ESF | EZF | Kopā |
| | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| Pārtraukšana, līdz 31.12.2011. pabeigtās lietas |
| Čehijas Republika | 2 | 130 | | | | | 2 | 130 |
| Vācija | 7 | 246 | | | | | 7 | 246 |
| Grieķija | 2 | 132 | | | | | 2 | 132 |
| Spānija | 12 | 277 | 2 | 8 | | | 14 | 285 |
| Itālija | 7 | 100 | 4 | 35 | 1 | 6 | 12 | 141 |
| Latvija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Lietuva | 1 | 32 | | | 1 | 1 | 2 | 33 |
| Ungārija | 9 | 211 | | | | | 9 | 211 |
| Austrija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Polija | | | 2 | 519 | | | 2 | 519 |
| Portugāle | | | | | 1 | 10 | 1 | 10 |
| Rumānija | 2 | 42 | | | | | 2 | 42 |
| Slovākija | 1 | 30 | | | | | 1 | 30 |
| Apvienotā Karaliste | 6 | 109 | 2 | 26 | | | 8 | 135 |
| Pārrobežu | 6 | 22 | | | | | 6 | 22 |
| Starpsumma pabeigtajām lietām | 55 | 1 331 | 11 | 588 | 4 | 17 | 70 | 1 936 |
| Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2011. |
| Dānija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Vācija | 3 | 17 | | | 2 | 1 | 5 | 18 |
| Igaunija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Spānija | | | 2 | 10 | 1 | 62 | 3 | 72 |
| Francija | | | 2 | 25 | 2 | 3 | 4 | 28 |
| Itālija | 10 | 303 | 4 | 53 | | | 14 | 356 |
| Slovākija | 2 | 71 | | | | | 2 | 71 |
| Somija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Zviedrija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | | | 2 | 234 | 1 | 34 | 3 | 268 |
| Starpsumma neizskatītajām lietām | 15 | 391 | 10 | 323 | 10 | 100 | 35 | 814 |
| Kopā pārtraukšanas gadījumi 2011. gadā | 70 | 1 722 | 21 | 911 | 14 | 117 | 105 | 2 750 |
| Kopā pārtraukšanas gadījumi 2010. gadā | 49 | 2 156 | 12 | 255 | 12 | 127 | 73 | 2 538 |

Miljoni euro

ERAF/Kohēzijas fonds

ESF

EZF

Kopā

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Pārtraukšana, līdz 31.12.2011. pabeigtās lietas

Pārtraukšana, līdz 31.12.2011. pabeigtās lietas

Čehijas Republika

2

130

2

130

Vācija

7

246

7

246

Grieķija

2

132

2

132

Spānija

12

277

2

8

14

285

Itālija

7

100

4

35

1

6

12

141

Latvija

1

0

1

0

Lietuva

1

32

1

1

2

33

Ungārija

9

211

9

211

Austrija

1

0

1

0

Polija

2

519

2

519

Portugāle

1

10

1

10

Rumānija

2

42

2

42

Slovākija

1

30

1

30

Apvienotā Karaliste

6

109

2

26

8

135

Pārrobežu

6

22

6

22

Starpsumma pabeigtajām lietām

55

1 331

11

588

4

17

70

1 936

Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2011.

Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2011.

Dānija

1

0

1

0

Vācija

3

17

2

1

5

18

Igaunija

1

0

1

0

Spānija

2

10

1

62

3

72

Francija

2

25

2

3

4

28

Itālija

10

303

4

53

14

356

Slovākija

2

71

2

71

Somija

1

0

1

0

Zviedrija

1

0

1

0

Apvienotā Karaliste

2

234

1

34

3

268

Starpsumma neizskatītajām lietām

15

391

10

323

10

100

35

814

Kopā pārtraukšanas gadījumi 2011. gadā

70

1 722

21

911

14

117

105

2 750

Kopā pārtraukšanas gadījumi 2010. gadā

49

2 156

12

255

12

127

73

2 538

Saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu 2011. gadā tika pieņemti 70 lēmumi par maksājumu termiņu pārtraukšanu par kopējo summu EUR 1 722 miljoni. Maksājumi tika atsākti 55 lietās (kopsumma – EUR 1 331 miljoni). 15 lietu izskatīšana gada beigās vēl nebija pabeigta, to aptvertā summa bija EUR 391 miljons. 2011. gadā tika uzsāktas maksājumu apturēšanas procedūras attiecībā uz desmit programmām, un 2012. gada sākumā tika oficiāli pieņemts viens maksājumu apturēšanas lēmums. 2011. gadā procedūra tika pabeigta attiecībā uz četrām lietām, pamatojoties uz dalībvalstu veiktajiem un paziņotajiem pasākumiem. Attiecībā uz pārējām piecām lietām gada beigās procedūras vēl turpinājās.

2011. gadā tika pieņemts 21 lēmums par maksājumu termiņu pārtraukšanu saistībā ar ESF par kopējo summu EUR 911 miljoni, visi lēmumi attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Maksājumi pirms 2011. gada 31. decembra tika atsākti 11 lietās (kopsumma – EUR 588 miljoni). 10 lietu izskatīšana par kopējo summu EUR 323 miljoni vēl nebija pabeigta. Turklāt 2011. gadā tika pieņemti 3 maksājumu apturēšanas lēmumi (Spānija, Francija un Itālija) un visi tie attiecas uz 2007.-2013. gada periodu. Pēc 2011. gada 31. decembra maksājumu apturēšanas process vēl turpinājās.

6.5.   CITAS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI

CITAS FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI

Šī pozīcija attiecas uz finanšu korekcijām un nepamatoti samaksātu summu atgūšanu gadījumos, kad kļūdas vai pārkāpumus ir atklājusi Komisija, dalībvalstis, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF attiecībā uz to budžeta daļu, kuras izpilde nenotiek ar dalīto pārvaldību.

OLAF

Citas finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā

Citas finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Eiropas Bēgļu fonds II (EBF II) | 0 | — |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Eiropas Bēgļu fonds II (EBF II)

0

—

2011. gadā īstenotās citas finanšu korekcijas

2011. gadā īstenotās citas finanšu korekcijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Eiropas Bēgļu fonds II (EBF II) | 0 | — |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Eiropas Bēgļu fonds II (EBF II)

0

—

Finanšu korekcijas ir mehānisms, ko sāk piemērot arī iekšlietu politikas jomā. Finanšu korekciju, par kurām pieņemti lēmumi/kas apstiprinātas 2011. gadā, summa ir EUR 0,4 miljoni, un paredzams, ka turpmākajos gados tā palielināsies.

2011. gadā apstiprinātie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

2011. gadā apstiprinātie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Citi pārvaldības veidi: |
| — | ārējās darbības |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Citi pārvaldības veidi:

Citi pārvaldības veidi:

—

ārējās darbības

107

137

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

270

164

Kopā apstiprinātie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

377

301

2011. gadā īstenotie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

2011. gadā īstenotie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| Citi pārvaldības veidi: |
| — | ārējās darbības |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

Citi pārvaldības veidi:

Citi pārvaldības veidi:

—

ārējās darbības

77

136

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

268

138

Kopā īstenotie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

346

274

Lūdzam ņemt vērā, ka dažas summas, kas iepriekš 2010. gadā tika norādītas iekšpolitikas pozīcijā, tagad tiek norādītas 6.4.4. paskaidrojumā.

6.4.4.

6. PASKAIDROJUMS, 1. PIELIKUMS

6. PASKAIDROJUMS, 1. PIELIKUMS

2011. gadā izlemtās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

2011. gadā izlemtās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljoni euro |
| --- |
| Dalībvalstis | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana | Atbilstīguma noskaidrošana | Deklarētie pārkāpumi | Kopā 2011. gadā | Kopā 2010. gadā |
| Beļģija | 0 | — | 9 | 9 | 4 |
| Bulgārija | 0 | 21 | 3 | 24 | 20 |
| Čehijas Republika | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Dānija | 0 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| Vācija | (1) | 1 | 11 | 11 | 28 |
| Igaunija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | (1) | — | 8 | 8 | 7 |
| Grieķija | 2 | 257 | 4 | 263 | 477 |
| Spānija | 2 | 116 | 20 | 138 | 83 |
| Francija | 2 | 2 | 18 | 23 | 67 |
| Itālija | (58) | 80 | 49 | 71 | 78 |
| Kipra | 0 | 8 | 0 | 8 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Lietuva | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Luksemburga | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungārija | 0 | — | 2 | 3 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | — | 25 | 4 | 29 | 51 |
| Austrija | 0 | 1 | 3 | 5 | 2 |
| Polija | 0 | 46 | 2 | 49 | 52 |
| Portugāle | 1 | 2 | 8 | 11 | 58 |
| Rumānija | 8 | 39 | 8 | 55 | 55 |
| Slovēnija | 0 | — | 0 | 0 | 5 |
| Slovākija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Somija | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Zviedrija | 0 | 72 | 2 | 74 | 5 |
| Apvienotā Karaliste | (20) | 33 | 11 | 24 | 213 |
| Kopā lēmumi | (63) | 728 | 174 | 839 | 1 233 |

Miljoni euro

Dalībvalstis

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana

Atbilstīguma noskaidrošana

Deklarētie pārkāpumi

Kopā 2011. gadā

Kopā 2010. gadā

Beļģija

0

—

9

9

4

Bulgārija

0

21

3

24

20

Čehijas Republika

0

—

1

1

1

Dānija

0

22

5

27

12

Vācija

(1)

1

11

11

28

Igaunija

0

0

0

0

0

Īrija

(1)

—

8

8

7

Grieķija

2

257

4

263

477

Spānija

2

116

20

138

83

Francija

2

2

18

23

67

Itālija

(58)

80

49

71

78

Kipra

0

8

0

8

1

Latvija

0

—

1

1

0

Lietuva

0

—

1

1

2

Luksemburga

0

—

0

0

1

Ungārija

0

—

2

3

8

Malta

0

0

0

0

0

Nīderlande

—

25

4

29

51

Austrija

0

1

3

5

2

Polija

0

46

2

49

52

Portugāle

1

2

8

11

58

Rumānija

8

39

8

55

55

Slovēnija

0

—

0

0

5

Slovākija

0

—

1

1

0

Somija

0

1

1

2

2

Zviedrija

0

72

2

74

5

Apvienotā Karaliste

(20)

33

11

24

213

Kopā lēmumi

(63)

728

174

839

1 233

6. PASKAIDROJUMS, 2. PIELIKUMS

6. PASKAIDROJUMS, 2. PIELIKUMS

2011. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

2011. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljoni euro |
| --- |
| Dalībvalstis | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | Atbilstīguma noskaidrošana | Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi (atmaksāti ES) | Kopā 2011. gadā | Kopā 2010. gadā |
| Beļģija | 0 | — | 10 | 10 | 3 |
| Bulgārija | 0 | 12 | 2 | 15 | 6 |
| Čehijas Republika | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 |
| Dānija | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 |
| Vācija | (1) | 0 | 11 | 10 | 26 |
| Igaunija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | (1) | — | 6 | 5 | 5 |
| Grieķija | 2 | 191 | 5 | 198 | 150 |
| Spānija | 2 | 116 | 22 | 140 | 130 |
| Francija | 2 | 22 | 16 | 41 | 120 |
| Itālija | (58) | 41 | 60 | 44 | 33 |
| Kipra | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luksemburga | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungārija | 0 | (3) | 2 | (1) | 26 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | — | 52 | 4 | 56 | 51 |
| Austrija | 0 | — | 1 | 1 | 3 |
| Polija | 0 | 1 | 2 | 3 | 97 |
| Portugāle | 1 | 16 | 8 | 25 | 24 |
| Rumānija | 8 | 26 | 7 | 41 | 16 |
| Slovēnija | 0 | 4 | 1 | 4 | 1 |
| Slovākija | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Somija | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Zviedrija | 0 | — | 2 | 2 | 5 |
| Apvienotā Karaliste | (20) | 27 | 10 | 18 | 215 |
| Kopā īstenotas summas | –63 | 506 | 178 | 621 | 934 |

Miljoni euro

Dalībvalstis

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Atbilstīguma noskaidrošana

Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi (atmaksāti ES)

Kopā 2011. gadā

Kopā 2010. gadā

Beļģija

0

—

10

10

3

Bulgārija

0

12

2

15

6

Čehijas Republika

0

1

1

2

1

Dānija

0

0

3

3

12

Vācija

(1)

0

11

10

26

Igaunija

0

—

0

0

0

Īrija

(1)

—

6

5

5

Grieķija

2

191

5

198

150

Spānija

2

116

22

140

130

Francija

2

22

16

41

120

Itālija

(58)

41

60

44

33

Kipra

0

—

0

0

1

Latvija

0

—

1

1

0

Lietuva

0

0

2

2

4

Luksemburga

0

—

0

0

1

Ungārija

0

(3)

2

(1)

26

Malta

0

—

0

0

0

Nīderlande

—

52

4

56

51

Austrija

0

—

1

1

3

Polija

0

1

2

3

97

Portugāle

1

16

8

25

24

Rumānija

8

26

7

41

16

Slovēnija

0

4

1

4

1

Slovākija

0

—

1

1

1

Somija

0

—

1

1

2

Zviedrija

0

—

2

2

5

Apvienotā Karaliste

(20)

27

10

18

215

Kopā īstenotas summas

–63

506

178

621

934

6. PASKAIDROJUMS, 3. PIELIKUMS

6. PASKAIDROJUMS, 3. PIELIKUMS

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas kumulatīvās summas, par ko pieņemti lēmumi Sadalījums pa dalībvalstīm

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas kumulatīvās summas, par ko pieņemti lēmumi Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljoni euro |
| --- |
| Dalībvalstis | ELGF grāmatojumu noskaidrošanas kumulatīvā summa 2011. gada beigās |
| Beļģija | 33 |
| Bulgārija | 37 |
| Čehijas Republika | 1 |
| Dānija | 172 |
| Vācija | 171 |
| Igaunija | 0 |
| Īrija | 41 |
| Grieķija | 2 023 |
| Spānija | 1 334 |
| Francija | 1 052 |
| Itālija | 1 472 |
| Kipra | 10 |
| Latvija | 0 |
| Lietuva | 2 |
| Luksemburga | 5 |
| Ungārija | 24 |
| Malta | 0 |
| Nīderlande | 163 |
| Austrija | 7 |
| Polija | 66 |
| Portugāle | 133 |
| Rumānija | 86 |
| Slovēnija | 5 |
| Slovākija | 0 |
| Somija | 21 |
| Zviedrija | 95 |
| Apvienotā Karaliste | 762 |
| Kopā lēmumi | 7 717 |

Miljoni euro

Dalībvalstis

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas kumulatīvā summa 2011. gada beigās

Beļģija

33

Bulgārija

37

Čehijas Republika

1

Dānija

172

Vācija

171

Igaunija

0

Īrija

41

Grieķija

2 023

Spānija

1 334

Francija

1 052

Itālija

1 472

Kipra

10

Latvija

0

Lietuva

2

Luksemburga

5

Ungārija

24

Malta

0

Nīderlande

163

Austrija

7

Polija

66

Portugāle

133

Rumānija

86

Slovēnija

5

Slovākija

0

Somija

21

Zviedrija

95

Apvienotā Karaliste

762

Kopā lēmumi

7 717

6. PASKAIDROJUMSS, 4. PIELIKUMS

6. PASKAIDROJUMSS, 4. PIELIKUMS

2011. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

2011. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljoni euro |
| --- |
| Dalībvalstis | Kumulatīvie dati 2010. gada beigās | 2011. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas | Kumulatīvie dati 2011. gada beigās |
| ERAF | KF | ESF | ZVFI EZF | ELVGF Virzības fonds | Kopā 2011.gads |
| 1994.-1999. gads | 2 652 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 | 13 | 2 664 |
| Beļģija | 5 | 0 | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Dānija | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Vācija | 340 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 339 |
| Īrija | 42 | 1 | — | — | — | — | 1 | 43 |
| Grieķija | 528 | — | — | — | — | — | 0 | 528 |
| Spānija | 664 | — | — | 0 | — | — | 0 | 665 |
| Francija | 88 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 95 |
| Itālija | 505 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 507 |
| Luksemburga | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nīderlande | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugāle | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Somija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 138 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 140 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000.-2006. gads | 5 965 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 | 6 405 |
| Beļģija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Bulgārija | 21 | — | 1 | — | — | — | 1 | 22 |
| Čehijas Republika | 11 | — | 8 | — | — | — | 8 | 19 |
| Dānija | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vācija | 13 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 13 |
| Igaunija | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | 44 | — | — | — | — | — | 0 | 44 |
| Grieķija | 961 | 221 | 1 | — | — | — | 223 | 1 183 |
| Spānija | 2 865 | 104 | (5) | — | 0 | — | 98 | 2 963 |
| Francija | 287 | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 288 |
| Itālija | 930 | 25 | — | — | — | — | 25 | 954 |
| Kipra | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Lietuva | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luksemburga | 2 | 0 | | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungārija | 52 | 0 | 3 | — | — | — | 3 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nīderlande | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Austrija | 0 | — | — | | — | — | 0 | 0 |
| Polija | 246 | 14 | 5 | 8 | — | — | 27 | 274 |
| Portugāle | 157 | 40 | 4 | — | — | — | 44 | 201 |
| Rumānija | 12 | — | 0 | — | — | — | 0 | 12 |
| Slovēnija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovākija | 41 | 4 | 1 | — | — | — | 5 | 45 |
| Somija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Apvienotā Karaliste | 283 | 5 | — | — | 1 | — | 6 | 289 |
| INTERREG | 10 | (2) | — | — | — | — | (2) | 8 |
| 2007.-2013. gads | 2 | 3 | 0 | 218 | 0 | n.p. | 219 | 221 |
| Beļģija | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgārija | — | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Čehijas Republika | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Dānija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Vācija | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Igaunija | 0 | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Īrija | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Grieķija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spānija | — | — | — | 87 | — | | 85 | 85 |
| Francija | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Itālija | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Kipra | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Latvija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lietuva | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luksemburga | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ungārija | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 27 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nīderlande | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austrija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Polija | 0 | — | — | 92 | — | | 92 | 92 |
| Portugāle | 1 | — | — | — | — | | 0 | 1 |
| Rumānija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovākija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Somija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Zviedrija | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | — | — | — | 6 | — | | 6 | 6 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kopā apstiprināts | 8 619 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 | 9 291 |

Miljoni euro

Dalībvalstis

Kumulatīvie dati 2010. gada beigās

2011. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

Kumulatīvie dati 2011. gada beigās

ERAF

KF

ESF

ZVFI EZF

ELVGF Virzības fonds

Kopā 2011.gads

1994.-1999. gads

1994.-1999. gads

2 652

2 652

11

11

0

0

1

1

0

0

1

1

13

13

2 664

2 664

Beļģija

5

0

—

—

—

—

0

5

Dānija

3

0

—

—

—

—

0

4

Vācija

340

(2)

—

—

0

1

(1)

339

Īrija

42

1

—

—

—

—

1

43

Grieķija

528

—

—

—

—

—

0

528

Spānija

664

—

—

0

—

—

0

665

Francija

88

6

—

1

—

—

8

95

Itālija

505

2

—

—

—

0

2

507

Luksemburga

5

—

—

—

—

—

0

5

Nīderlande

177

1

—

—

—

—

1

178

Austrija

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugāle

141

—

—

—

—

0

0

141

Somija

1

—

—

—

—

—

0

1

Zviedrija

1

—

—

—

—

—

0

1

Apvienotā Karaliste

138

2

—

—

—

0

2

140

INTERREG

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000.-2006. gads

2000.-2006. gads

5 965

5 965

411

411

17

17

9

9

3

3

0

0

440

440

6 405

6 405

Beļģija

10

0

—

—

—

—

0

11

Bulgārija

21

—

1

—

—

—

1

22

Čehijas Republika

11

—

8

—

—

—

8

19

Dānija

0

0

—

—

—

—

0

0

Vācija

13

0

—

0

—

0

1

13

Igaunija

0

—

0

—

—

—

0

0

Īrija

44

—

—

—

—

—

0

44

Grieķija

961

221

1

—

—

—

223

1 183

Spānija

2 865

104

(5)

—

0

—

98

2 963

Francija

287

0

—

0

1

0

2

288

Itālija

930

25

—

—

—

—

25

954

Kipra

0

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

—

—

—

—

0

4

Lietuva

2

—

0

—

—

—

0

2

Luksemburga

2

0

—

—

—

0

2

Ungārija

52

0

3

—

—

—

3

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nīderlande

2

—

—

0

—

—

0

2

Austrija

0

—

—

—

—

0

0

Polija

246

14

5

8

—

—

27

274

Portugāle

157

40

4

—

—

—

44

201

Rumānija

12

—

0

—

—

—

0

12

Slovēnija

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovākija

41

4

1

—

—

—

5

45

Somija

1

—

—

—

—

—

0

1

Zviedrija

11

0

—

0

—

—

0

11

Apvienotā Karaliste

283

5

—

—

1

—

6

289

INTERREG

INTERREG

10

(2)

—

—

—

—

(2)

8

2007.-2013. gads

2007.-2013. gads

2

2

3

3

0

0

218

218

0

0

n.p.

n.p.

219

219

221

221

Beļģija

—

—

—

0

—

0

0

Bulgārija

—

—

—

2

—

2

2

Čehijas Republika

—

—

—

—

—

0

0

Dānija

0

—

—

—

—

0

0

Vācija

—

—

—

3

—

3

3

Igaunija

0

—

—

0

—

0

0

Īrija

0

—

—

2

—

2

2

Grieķija

—

—

—

—

—

0

0

Spānija

—

—

—

87

—

85

85

Francija

0

0

—

—

—

0

0

Itālija

—

—

—

1

—

1

1

Kipra

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

—

—

—

—

—

0

0

Lietuva

—

—

—

—

—

0

0

Luksemburga

0

—

—

—

—

0

0

Ungārija

1

2

—

25

—

27

27

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nīderlande

—

—

—

—

—

0

0

Austrija

—

—

—

—

—

0

0

Polija

0

—

—

92

—

92

92

Portugāle

1

—

—

—

—

0

1

Rumānija

—

—

—

—

—

0

0

Slovēnija

—

—

—

—

—

0

0

Slovākija

—

—

—

—

—

0

0

Somija

—

—

—

—

—

0

0

Zviedrija

—

0

—

—

—

0

0

Apvienotā Karaliste

—

—

—

6

—

6

6

INTERREG

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Kopā apstiprināts

8 619

424

17

227

3

1

673

9 291

6. PASKAIDROJUMS, 5. PIELIKUMS.

6. PASKAIDROJUMS, 5. PIELIKUMS.

2011. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

2011. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljoni euro |
| --- |
| Dalībvalstis | Kumulatīvie dati 2010. gada beigās | 2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas | Kumulatīvie dati 2011. gada beigās |
| ERAF | KF | ESF | ZVFI EZF | ELVGF Virzības fonds | Kopā 2011. gads |
| 1994.-1999. gads | 2 621 | 30 | 0 | 1 | 0 | 1 | 32 | 2 652 |
| Beļģija | 6 | 0 | — | — | — | — | 0 | 6 |
| Dānija | 4 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Vācija | 338 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 338 |
| Īrija | 40 | — | — | — | — | — | 0 | 40 |
| Grieķija | 525 | — | — | — | — | — | 0 | 525 |
| Spānija | 658 | — | — | 0 | — | — | 0 | 658 |
| Francija | 89 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 97 |
| Itālija | 504 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luksemburga | 5 | | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nīderlande | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugāle | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Somija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 120 | 23 | — | — | — | 0 | 23 | 144 |
| INTERREG | 9 | 0 | — | — | — | — | 0 | 9 |
| 2000.-2006. gads | 3 480 | 387 | 115 | 19 | –90 | 0 | 432 | 3 912 |
| Beļģija | 8 | 0 | — | — | — | — | 0 | 8 |
| Bulgārija | 2 | — | 9 | — | — | — | 9 | 12 |
| Čehijas Republika | 0 | — | 5 | — | — | — | 5 | 5 |
| Dānija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vācija | 10 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 11 |
| Igaunija | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | 26 | — | 1 | — | — | — | 1 | 26 |
| Grieķija | 904 | 244 | 2 | — | — | — | 245 | 1 149 |
| Spānija | 1 051 | 15 | 74 | — | (90) | — | 0 | 1 051 |
| Francija | 248 | 1 | — | — | — | 0 | 1 | 250 |
| Itālija | 768 | 62 | — | 3 | — | — | 65 | 833 |
| Kipra | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luksemburga | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungārija | 41 | 4 | 2 | 8 | — | — | 14 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nīderlande | 1 | — | — | 0 | — | — | 0 | 1 |
| Austrija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Polija | 90 | 41 | 11 | 8 | — | — | 61 | 151 |
| Portugāle | 113 | 4 | 5 | — | — | — | 8 | 121 |
| Rumānija | 8 | — | 3 | — | — | — | 3 | 11 |
| Slovēnija | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovākija | 1 | 2 | 3 | — | — | — | 4 | 6 |
| Somija | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Zviedrija | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Apvienotā Karaliste | 188 | 13 | — | — | — | — | 13 | 201 |
| INTERREG | 0 | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 2007.-2013. gads | 2 | 2 | 0 | 158 | 0 | n.p. | 160 | 162 |
| Beļģija | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgārija | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Čehijas Republika | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Dānija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Vācija | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Igaunija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Īrija | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Grieķija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spānija | — | — | — | 41 | — | | 41 | 41 |
| Francija | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Itālija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kipra | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Latvija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lietuva | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luksemburga | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Ungārija | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 28 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nīderlande | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austrija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Polija | 0 | — | — | 86 | — | | 86 | 86 |
| Portugāle | 1 | 0 | — | 0 | — | | 0 | 1 |
| Rumānija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovākija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Somija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Zviedrija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kopā īstenotas summas | 6 102 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 | 6 726 |

Miljoni euro

Dalībvalstis

Kumulatīvie dati 2010. gada beigās

2011. gadā īstenotās finanšu korekcijas

Kumulatīvie dati 2011. gada beigās

ERAF

KF

ESF

ZVFI EZF

ELVGF Virzības fonds

Kopā 2011. gads

1994.-1999. gads

1994.-1999. gads

2 621

2 621

30

30

0

0

1

1

0

0

1

1

32

32

2 652

2 652

Beļģija

6

0

—

—

—

—

0

6

Dānija

4

0

—

—

—

—

0

4

Vācija

338

(2)

—

—

0

1

(1)

338

Īrija

40

—

—

—

—

—

0

40

Grieķija

525

—

—

—

—

—

0

525

Spānija

658

—

—

0

—

—

0

658

Francija

89

6

—

1

—

—

8

97

Itālija

504

0

—

—

—

0

0

505

Luksemburga

5

—

—

—

—

0

5

Nīderlande

177

1

—

—

—

—

1

178

Austrija

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugāle

141

—

—

—

—

0

0

141

Somija

1

—

—

—

—

—

0

1

Zviedrija

1

—

—

—

—

—

0

1

Apvienotā Karaliste

120

23

—

—

—

0

23

144

INTERREG

INTERREG

9

0

—

—

—

—

0

9

2000.-2006. gads

2000.-2006. gads

3 480

3 480

387

387

115

115

19

19

–90

–90

0

0

432

432

3 912

3 912

Beļģija

8

0

—

—

—

—

0

8

Bulgārija

2

—

9

—

—

—

9

12

Čehijas Republika

0

—

5

—

—

—

5

5

Dānija

0

—

—

—

—

—

0

0

Vācija

10

0

—

0

—

0

1

11

Igaunija

0

—

0

—

—

—

0

0

Īrija

26

—

1

—

—

—

1

26

Grieķija

904

244

2

—

—

—

245

1 149

Spānija

1 051

15

74

—

(90)

—

0

1 051

Francija

248

1

—

—

—

0

1

250

Itālija

768

62

—

3

—

—

65

833

Kipra

0

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

—

—

—

—

0

4

Lietuva

1

—

0

—

—

—

0

1

Luksemburga

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungārija

41

4

2

8

—

—

14

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nīderlande

1

—

—

0

—

—

0

1

Austrija

0

—

—

—

—

—

0

0

Polija

90

41

11

8

—

—

61

151

Portugāle

113

4

5

—

—

—

8

121

Rumānija

8

—

3

—

—

—

3

11

Slovēnija

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovākija

1

2

3

—

—

—

4

6

Somija

0

0

—

—

—

—

0

0

Zviedrija

11

0

—

0

—

—

0

11

Apvienotā Karaliste

188

13

—

—

—

—

13

201

INTERREG

INTERREG

0

1

—

—

—

—

1

1

2007.-2013. gads

2007.-2013. gads

2

2

2

2

0

0

158

158

0

0

n.p.

n.p.

160

160

162

162

Beļģija

—

—

—

0

—

0

0

Bulgārija

—

—

—

1

—

1

1

Čehijas Republika

—

—

—

—

—

0

0

Dānija

0

—

—

—

—

0

0

Vācija

—

—

—

3

—

3

3

Igaunija

0

—

—

—

—

0

0

Īrija

0

—

—

2

—

2

2

Grieķija

—

—

—

—

—

0

0

Spānija

—

—

—

41

—

41

41

Francija

0

0

—

—

—

0

0

Itālija

—

—

—

—

—

0

0

Kipra

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

—

—

—

—

—

0

0

Lietuva

—

—

—

—

—

0

0

Luksemburga

—

—

—

0

—

0

0

Ungārija

1

2

—

25

—

27

28

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nīderlande

—

—

—

—

—

0

0

Austrija

—

—

—

—

—

0

0

Polija

0

—

—

86

—

86

86

Portugāle

1

0

—

0

—

0

1

Rumānija

—

—

—

—

—

0

0

Slovēnija

—

—

—

—

—

0

0

Slovākija

—

—

—

—

—

0

0

Somija

—

—

—

—

—

0

0

Zviedrija

—

—

—

—

—

0

0

Apvienotā Karaliste

—

—

—

—

—

0

0

INTERREG

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Kopā īstenotas summas

6 102

419

115

178

(90)

1

624

6 726

7.   ES AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

Šajā paskaidrojumā ir iekļauta informācija, ko iepriekš uzrādīja 2. paskaidrojumā, bilances piezīmēs.

2

7.1.   AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS – PĀRSKATS

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS – PĀRSKATS

Summas uzskaites vērtībā 31.12.2011.

Summas uzskaites vērtībā 31.12.2011.

| Miljoni euro |
| --- |
| | EFSM | Maksājumu bilance | MFA | Euratom | EOTK | Kopā |
| Aizdevumi (skatīt 2.5. paskaidrojumu) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 266 | 41 281 |
| Aizņēmumi (2.16. paskaidrojums) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 236 | 41 251 |
| Iepriekš minētās summas ir norādītas uzskaites vērtībā, savukārt turpmākajās tabulās tās ir norādītas nominālajā vērtībā. |

Miljoni euro

EFSM

Maksājumu bilance

MFA

Euratom

EOTK

Kopā

Aizdevumi (skatīt 2.5. paskaidrojumu)

2.5.

28 344

11 625

595

451

266

41 281

41 281

Aizņēmumi (2.16. paskaidrojums)

2.16.

28 344

11 625

595

451

236

41 251

41 251

Iepriekš minētās summas ir norādītas uzskaites vērtībā, savukārt turpmākajās tabulās tās ir norādītas nominālajā vērtībā.

Ar ES līgumu Eiropas Savienība (ES) ir pilnvarota pieņemt aizņēmumu programmas, lai mobilizētu finanšu līdzekļus, kas nepieciešami tās pilnvaru īstenošanai. Eiropas Komisija, rīkojoties ES uzdevumā, pašlaik īsteno trīs galvenās programmas, kuru ietvaros tā var piešķirt aizdevumus un kuras tā var finansēt, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai ar finanšu iestādēm.

| 1. | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM): atbalsts euro zonas dalībvalstīm līdz apmēram EUR 60 miljardiem (EUR 28,3 miljardi atlikuši gada beigās), |
| --- | --- |

1.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM): atbalsts euro zonas dalībvalstīm līdz apmēram EUR 60 miljardiem (EUR 28,3 miljardi atlikuši gada beigās),

(EFSM):

| 2. | maksājumu bilances (MB) atbalsts: dalībvalstīm, kas vēl nav ieviesušas euro; līdz EUR 50 miljardiem (EUR 11,6 miljardi atlikuši gada beigās), |
| --- | --- |

2.

maksājumu bilances (MB) atbalsts: dalībvalstīm, kas vēl nav ieviesušas euro; līdz EUR 50 miljardiem (EUR 11,6 miljardi atlikuši gada beigās),

(MB)

| 3. | makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi: finanšu atbalsta programma, lai palīdzētu valstīm, kas nav dalībvalstis (EUR 595 miljoni atlikuši gada beigās). |
| --- | --- |

3.

makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi: finanšu atbalsta programma, lai palīdzētu valstīm, kas nav dalībvalstis (EUR 595 miljoni atlikuši gada beigās).

(MFA)

Galvenie punkti jeb iezīmes attiecībā uz šiem trīs instrumentiem ir šādi.

| — | ES aizņēmumi tiek palielināti kapitāla tirgos vai ar finanšu iestādēm, nevis no budžeta, jo ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu tās parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu. |
| --- | --- |

—

ES aizņēmumi tiek palielināti kapitāla tirgos vai ar finanšu iestādēm, nevis no budžeta, jo ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu tās parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu.

| — | Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no maziem privātiem vērtspapīru izvietojumiem EUR miljonos, kas izteikti ar viencipara vai divciparu skaitli, un beidzot ar etalona apjoma darbībām bilances aizdevumu un EFSM kontekstā. |
| --- | --- |

—

Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no maziem privātiem vērtspapīru izvietojumiem EUR miljonos, kas izteikti ar viencipara vai divciparu skaitli, un beidzot ar etalona apjoma darbībām bilances aizdevumu un EFSM kontekstā.

| — | Iegūtie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējai valstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar to pašu kuponu, termiņu un apjomu. Neraugoties uz kompensējošo darbību metodoloģiju, obligāciju parāda apkalpošana ir Eiropas Savienības pienākums, kas nodrošina laicīgu obligāciju apmaksāšanu. Šim nolūkam MB saņēmēji ir lūgti atmaksas summas deponēt 7 dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji – 14 dienas pirms šā datuma, kas Komisijai dod pietiekamu laiku, lai nodrošinātu savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos. |
| --- | --- |

—

Iegūtie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējai valstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar to pašu kuponu, termiņu un apjomu. Neraugoties uz kompensējošo darbību metodoloģiju, obligāciju parāda apkalpošana ir Eiropas Savienības pienākums, kas nodrošina laicīgu obligāciju apmaksāšanu. Šim nolūkam MB saņēmēji ir lūgti atmaksas summas deponēt 7 dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji – 14 dienas pirms šā datuma, kas Komisijai dod pietiekamu laiku, lai nodrošinātu savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos.

| — | Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, maksājumu daļas un aizdevumu paketes maksimālais vidējais dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmēja valsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp par daļu maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no atbilstības stingriem nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, maksājumu daļas un aizdevumu paketes maksimālais vidējais dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmēja valsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp par daļu maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no atbilstības stingriem nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku.

| — | Tas nozīmē, ka emitēšanas termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām. |
| --- | --- |

—

Tas nozīmē, ka emitēšanas termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām.

| — | Finansējums ir izteikts tikai euro un termiņu diapazons ir no 5 līdz 30 gadiem. |
| --- | --- |

—

Finansējums ir izteikts tikai euro un termiņu diapazons ir no 5 līdz 30 gadiem.

| — | Aizņēmumi ir ES tiešas un beznosacījuma saistības, ko garantē 27 dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Aizņēmumi ir ES tiešas un beznosacījuma saistības, ko garantē 27 dalībvalstis.

| — | Ja saņēmēja valsts neizpilda saistības, parāda maksājumus, ja iespējams, turpina no pieejamās Eiropas Komisija kases bilances. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Padomes Regulas 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam. |
| --- | --- |

—

Ja saņēmēja valsts neizpilda saistības, parāda maksājumus, ja iespējams, turpina no pieejamās Eiropas Komisija kases bilances. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Padomes Regulas 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam.

| — | Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas riskam. |
| --- | --- |

—

Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas riskam.

Turklāt Euratom kā juridiska persona (ko pārstāv Komisija) aizņemas naudu, ko tā aizdod gan dalībvalstīm, gan valstīm, kas nav dalībvalstis, lai finansētu projektus saistībā ar energoiekārtām. Visbeidzot, likvidējamajai Eiropas Ogļu un tērauda kopienai (EOTK) bilances datumā ir viens neatmaksāts aizdevums, kas piešķirts no aizņemtiem līdzekļiem un kura nominālā vērtība ir EUR 46 miljoni. Šis aizdevums tika piešķirts publiskam uzņēmumam, kas atrodas Francijā. EOTK aizdevumu portfelī ir arī aizdevumi, kas no pašu kapitāla piešķirti Eiropas iestāžu ierēdņiem, kuri piedalījās bijušā un likvidējamā EOTK pensiju fondā.

Euratom

Sīkāka informācija par katru no šiem instrumentiem ir norādīta turpmāk. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizdevumi | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %-3,50 % | n.p. |
| Maksājumu bilance | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 1,067 %-5,76 % | 0,96313 %-5,76 % |
| Likvidējamā EOTK | 1,158 %-5,8103 % | 0,556 %-5,8103 % |

Aizdevumi

31.12.2011.

31.12.2010.

EFSM

2,375 %-3,50 %

n.p.

Maksājumu bilance

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

Euratom

1,067 %-5,76 %

0,96313 %-5,76 %

Likvidējamā EOTK

1,158 %-5,8103 %

0,556 %-5,8103 %

| Aizņēmumi | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %-3,50 % | n.p. |
| Maksājumu bilance | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 0,867 %-5,6775 % | 0,7613 %-5,6775 % |
| Likvidējamā EOTK | 1,158 %-9,2714 % | 0,556 %-9,2714 % |

Aizņēmumi

31.12.2011.

31.12.2010.

EFSM

2,375 %-3,50 %

n.p.

Maksājumu bilance

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

Euratom

0,867 %-5,6775 %

0,7613 %-5,6775 %

Likvidējamā EOTK

1,158 %-9,2714 %

0,556 %-9,2714 %

7.2.   EFSM

EFSM

EFSM NOMINĀLĀ VĒRTĪBA

EFSM NOMINĀLĀ VĒRTĪBA

| Miljoni euro |
| --- |
| | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Kopā piešķirtie aizdevumi | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Izmaksātie aizdevumi 31.12.2011. | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Atmaksātie aizdevumi 31.12.2011. | 0 | 0 | 0 |
| Neatmaksātie aizdevumi 31.12.2011. | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Nepieprasītās summas 31.12.2011. | 8 600 | 11 900 | 20 500 |
| Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās. |

Miljoni euro

Īrija

Portugāle

Kopā

Kopā piešķirtie aizdevumi

Kopā piešķirtie aizdevumi

22 500

26 000

48 500

Izmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

13 900

14 100

28 000

Atmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

0

0

0

Neatmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

Neatmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

13 900

13 900

14 100

14 100

28 000

28 000

Nepieprasītās summas 31.12.2011.

8 600

11 900

20 500

Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās.

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansiālas palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir nonākušas grūtībās vai kurām draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji apstākļi. Palīdzību var sniegt kā aizdevumu vai kredītlīniju. Komisija aizņemas naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai no finanšu iestādēm ES vārdā un pēc tam aizdod šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Attiecībā uz katru valsti, kura saņem EFSM aizdevumu, pirms maksājuma veikšanas tiek sagatavots ceturkšņa novērtējums par politikas noteikumu izpildi.

ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos mehānisma līdzekļu apjoms ir noteikts EUR 60 miljardu apmērā, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes Regulas Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā, kas ierobežo aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu. Aizņēmumus saistībā ar EFSM ietvaros izmaksātajiem aizdevumiem piešķir no ES budžeta, tādējādi 2011. gada 31. decembrī ir pakļauts maksimālam iespējamam riskam EUR 28 344 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (no kuriem EUR 28 miljardi ir nominālajā vērtībā). Tā kā aizņēmumus EFSM ietvaros garantē ar ES budžetu, Eiropas Parlaments pārbauda EFSM darbības un veic kontroli budžeta un izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros.

ECOFIN

Ar īstenošanas lēmumu Padome 2010. gada decembrī nolēma piešķirt aizdevumu Īrijai ne vairāk kā EUR 22,5 miljardu apmērā un 2011. gada maijā – aizdevumu Portugālei maksimāli EUR 26 miljardu apmērā. Sākotnējos īstenošanas lēmumos tika noteikta procentu likmes robeža, kas nozīmē, ka nosacījumi ir līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem. Ar Padomes Īstenošanas lēmumu Nr. 682/2011 un 683/2011 pieņemšanu 2011. gada 11. oktobrī, Padome samazināja procentu likmes robežu ar atpakaļejošu datumu un vidējo atmaksas termiņu palielināja no 7,5 gadiem līdz 12,5 gadiem un atsevišķu daļu termiņu – līdz 30 gadiem.

2012. gada janvārī Īrijai un Portugālei tika izmaksāti papildu EUR 1,5 miljardi (ar 30 gadu termiņu). Papildu EUR 3 miljardi Īrijai tika izmaksāti martā (ar 20 gadu termiņu). Portugālei aprīlī un maijā tika izmaksāti attiecīgi EUR 1,8 miljardi un EUR 2,7 miljardi (ar 26 un 10 gadu termiņu). EUR 2,3 miljardi Īrijai tika izmaksāti jūlijā (ar 16 gadu termiņu). EFSM ietvaros ES plāno 2012. gadā emitēt papildu obligācijas kopsummā par EUR 3 miljardiem, lai nodrošinātu aizdevumus Īrijai un Portugālei.

7.3.   MAKSĀJUMU BILANCE (MB)

MAKSĀJUMU BILANCE (MB)

Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā. Izmantojot to, var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai kuras nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla izmaiņām. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. Maksimālā aizdevuma summa ir EUR 50 miljardi. Aizņēmumus saistībā ar šiem aizdevumiem piešķir no ES budžeta, tādējādi 2011. gada 31. decembrī budžets ir pakļauts maksimālam iespējamam riskam EUR 11 625 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (no kuriem EUR 11,4 miljardi ir nominālajā vērtībā).

MB NOMINĀLĀ VĒRTĪBA

MB NOMINĀLĀ VĒRTĪBA

| Miljoni euro |
| --- |
| | Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā |
| Izmaksāts 2008. gadā | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Izmaksāts 2009. gadā | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Izmaksāts 2010. gadā | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Izmaksāts 2011. gadā | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Izmaksātie aizdevumi 31.12.2011. | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Atmaksātie aizdevumi 31.12.2011. | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Nesamaksātā summa 31.12.2011. | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Kopā piešķirtie aizdevumi | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Neizmantotās summas 31.12.2011. | 0 | 200 | 1 400 | 1 600 |
| Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās. |

Miljoni euro

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Izmaksāts 2008. gadā

2 000

—

—

2 000

Izmaksāts 2009. gadā

3 500

2 200

1 500

7 200

Izmaksāts 2010. gadā

—

700

2 150

2 850

Izmaksāts 2011. gadā

—

—

1 350

1 350

Izmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

5 500

2 900

5 000

13 400

Atmaksātie aizdevumi 31.12.2011.

(2 000)

—

—

(2 000)

Nesamaksātā summa 31.12.2011.

Nesamaksātā summa 31.12.2011.

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Kopā piešķirtie aizdevumi

6 500

3 100

6 400

16 000

Neizmantotās summas 31.12.2011.

0

200

1 400

1 600

Tabula, kurā norādīts atmaksāšanas grafiks attiecībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta šā paskaidrojuma beigās.

Laikā no 2008. gada novembra līdz 2011. gada beigām aizdevumi par kopējo summu EUR 16 miljardi tika piešķirti Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, no šīs summas līdz 2011. gada beigām tika izmaksāti EUR 13,4 miljardi. Jānorāda, ka MB palīdzības programma Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī (neizmantotā summa bija EUR 1 miljards) un pirmais atmaksājums EUR 2 miljardu apmērā tika saņemts, kā plānots – 2011. gada decembrī. Latvija vēl nebija izmantojusi EUR 200 miljonus, kas bija pieejami 2011. gada beigās, tomēr tiesības izmantot šo summu netika izmantotas un to termiņš beidzās 2012. gada janvārī. Arī Rumānijai piešķirtā jaunā instrumenta kopsumma (norādīta zemāk) gada beigās nebija izmantota.

Rumānija 2011. gada februārī pieprasīja turpmāku finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā maksājumu bilances instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes reformu atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt ES MB palīdzību piesardzības pasākumu veidā par summu EUR 1,4 miljardi (Padomes Lēmums 2011/288/ES). Šobrīd Rumānija neplāno pieprasīt, lai tai tiktu izmaksātas daļas no finansiālās palīdzības piesardzības pasākumu veidā, jo summas tiks pieprasītas tikai tādā gadījumā, ja iestāsies neparedzēts tirgus sabrukums ekonomiskajā un/vai finanšu situācijā tādu faktoru dēļ, ko Rumānijas iestādes nevar kontrolēt un kuru dēļ rastos neparedzēts finansējuma trūkums. Ja finansiālā palīdzība tiks īstenota, to sniegs kā aizdevumu ar maksimālo termiņu līdz septiņiem gadiem.

7.4.   MFA, EURATOM UN LIKVIDĒJAMĀ EOTK

MFA, EURATOM

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. 2011. gada 31. decembrī Komisija bija noslēgusi aizdevumu līgumus par EUR 239 miljoniem, taču līdz gada beigām partneri šos līdzekļus vēl nebija izmantojuši. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.4. paskaidrojumu).

MFA

2.4

Euratom
  ir viena no ES juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā piešķir arī aizdevumus trešām valstīm, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. No trešām pusēm ir saņemtas garantijas EUR 447 miljonu apmērā (2010. gadā: EUR 466 miljoni) attiecībā uz šiem aizdevumiem.

Euratom

EOTK aizdevumi ietver aizdevumus, ko piešķir likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotētus parāda vērtspapīrus, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības izmaiņas ir uzkrāto procentu izmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

EOTK aizdevumi

7.5.   STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI

STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI

7.5.1.   
  Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)

Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)

Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) izveidoja euro zonas dalībvalstis pēc Ecofin padomes lēmuma, kas tika pieņemts 2010. gada 9. maijā. Tā uzdevums ir saglabāt finanšu stabilitāti Eiropā, sniedzot finansiālu palīdzību euro zonas dalībvalstīm. Saskaņā ar pašreizējo pamatnolīgumu paredzams, ka pēc 2013. gada 1. jūlija EFSF vairs nebūs pieejams jauniem aizdevumiem. Saskaņā ar vienošanos starp euro zonas valstu/valdību vadītājiem, kas tika panākta 2011. gada jūlijā, EFSF ir tiesīgs izmantot šādus instrumentus atbilstoši attiecīgajiem nosacījumiem:

Ecofin

| — | sniegt aizdevumus valstīm, kuras ir nonākušas finansiālās grūtībās; |
| --- | --- |

—

sniegt aizdevumus valstīm, kuras ir nonākušas finansiālās grūtībās;

| — | iesaistīties primārajos un sekundārajos parāda tirgos; intervence sekundārajā tirgū notiks, vienīgi pamatojoties uz ECB analīzi, kurā atzīts, ka pastāv īpaši finanšu tirgus apstākļi un finanšu stabilitātes riski; |
| --- | --- |

—

iesaistīties primārajos un sekundārajos parāda tirgos; intervence sekundārajā tirgū notiks, vienīgi pamatojoties uz ECB analīzi, kurā atzīts, ka pastāv īpaši finanšu tirgus apstākļi un finanšu stabilitātes riski;

| — | rīkoties, pamatojoties uz piesardzības pasākumu programmu; |
| --- | --- |

—

rīkoties, pamatojoties uz piesardzības pasākumu programmu;

| — | finansēt finanšu iestāžu rekapitalizāciju, izmantojot aizdevumus valdībām; |
| --- | --- |

—

finansēt finanšu iestāžu rekapitalizāciju, izmantojot aizdevumus valdībām;

| — | papildus jaunai emitēšanai, ko veic neaizsargātās dalībvalstis, sniegt sertifikātus par daļēju aizsardzību pret riskiem. |
| --- | --- |

—

papildus jaunai emitēšanai, ko veic neaizsargātās dalībvalstis, sniegt sertifikātus par daļēju aizsardzību pret riskiem.

Lai izpildītu savus uzdevumus, EFSF emitē obligācijas vai citus parāda instrumentus kapitāla tirgos. Tas tiek atbalstīts ar 17 euro zonas dalībvalstu garantiju saistībām EUR 780 miljardu apmērā un tā aizdošanas kapacitāte ir EUR 440 miljardi. Tas netiek garantēts ar ES budžeta līdzekļiem. EFSF ir Luksemburgā reģistrēta komercsabiedrība, kas pieder euro zonas dalībvalstīm, ārpus ES līguma ietvariem, un tādējādi tā nav ES struktūra un ir pilnībā nesaistīta ar ES pārskatiem un netiek tajos konsolidēta. Tāpēc tai nav nekādas ietekmes uz ES pārskatiem, izņemot iespējamos ieņēmumus no sankciju izpildes, kā tas aprakstīts turpmāk. Uz EFSF attiecas likumā noteiktā revīzija, ko veic ārējie revidenti saskaņā ar Luksemburgas tiesību normām par revīziju.

Komisija ir atbildīga par to, lai vienotos par politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālu palīdzību, un par atbilstības šiem nosacījumiem uzraudzību. Par katru valsti, kura saņem finansiālu atbalstu no EFSF, tiks veikti regulāri novērtējumi par politikas nosacījumu izpildi, pirms tiek izmaksāta nākama daļa. Šādi nosacījumi var būt gan makroekonomikas korekciju programmas (parastajiem aizdevumiem), gan iepriekš noteiktu atbilstības kritēriju nepārtraukta ievērošana (attiecībā uz palīdzību piesardzības pasākumu veidā). Principā Eiropas Komisija sadarbībā ar ECB īsteno sarunas ar attiecīgo euro zonas dalībvalsti par saprašanās memorandu (MoU), kurā sīki noteikti finansiālās palīdzības mehānisma nosacījumi. MoU saturā atspoguļo risināmo trūkumu smaguma pakāpi un izvēlēto finansiālās palīdzības instrumentu.

MoU

MoU

Papildus Īrijai un Portugālei paredzētajiem EFSM aizdevumiem tika piešķirts aizdevuma mehānisms no EFSF ar kopējo neto izmaksas summu EUR 17,7 miljardi Īrijai un EUR 26 miljardi Portugālei (kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda palīdzību attiecīgi SDR 19,5 miljardu apmērā (EUR 22,5 miljardi pēc kursa, kas bija spēkā līguma noslēgšanas laikā) un SDR 23,7 miljardu apmērā (aptuveni EUR 26 miljardi) Paplašinātās kreditēšanas mehānisma ietvaros).

Parlamenta un Padomes Regula 1173/2011 ļauj dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, piemērot sankcijas soda naudu veidā. Šīs soda naudas, kas iepriekšēja gadā bija 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP, var piemērot gadījumos, kad dalībvalsts nav veikusi piemērotus pasākumus, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu, vai gadījumos, kad veikta manipulācija ar statistikas datiem. Līdzīgi arī Regula 1174/2011 par makroekonomisko nelīdzsvarotību paredz ikgadējas soda naudas euro zonas dalībvalstīm 0,1 % no IKP apmērā gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas pieprasītos koriģējošos pasākumus, vai gadījumos, kad nav iesniegts pietiekams koriģējošo darbību plāns. Ar Regulu 1177/2011 tika atjaunināta Regula 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Šī atjauninātā regula paredz arī iespēju piemērot naudas sodus euro zonas dalībvalstīm (0,2 % no IKP plus mainīgais komponents). Saskaņā ar visām trim regulām jebkuras Komisijas iekasētās soda naudas nodod EFSF vai mehānismam, kas to aizstāj. Pašlaik ir paredzēts, ka šādas soda naudas tiks ieskaitītas ES budžetā un pēc tam nodotas EFSF. Tas nozīmē, ka šie naudas līdzekļi tiktu uzskaitīti gan kā budžeta ieņēmumi, gan kā izdevumi, tādejādi neietekmējot kopējos budžeta rezultātus. Tāpat arī tiem nebūtu nekādas ietekmes uz saimniecisko rezultātu, kā tas noteikts ES finanšu pārskatos.

7.5.2.   
  Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM)

Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM)

Eiropadome 2010. gada 17. decembrī vienojās par to, ka euro zonas dalībvalstīm ir nepieciešams izveidot pastāvīgu stabilitātes mehānismu, proti, Eiropas Stabilitātes mehānismu (ESM) – starpvaldību organizāciju, kas atbilst starptautiskajām publiskajām tiesībām, bet uz kuru neattiecas ES līgums. 2012. gada 2. februārī 17 euro zonas dalībvalstis parakstīja ESM līgumu, un pašlaik pirms šā līguma stāšanās spēkā iesaistītajās dalībvalstīs tiek īstenotas ratifikācijas procedūras. Visbeidzot, ESM uzņemsies pienākumus, ko pašlaik pilda EFSF un EFSM, vajadzības gadījumā euro zonas dalībvalstīm sniedzot finansiālo palīdzību. Tomēr noteiktu periodu visi trīs mehānismi pārklāsies, bet aizdevumus, kas jau ir piešķirti saskaņā ar EFSM, turpinās izmaksāt un atmaksāt saskaņā ar EFSM noteikumiem, un tādējādi saistītie aizņēmumi joprojām tiks garantēti no ES budžeta un saglabāsies ES bilancē. Tādējādi ESM izveide neietekmēs pašreizējās EFSM saistības. Jānorāda arī, ka ES budžets negarantēs ESM aizņēmumus.

ESM balstīsies uz stabilu kapitāla struktūru ar kopējo parakstīto kapitālu EUR 700 miljardu apmērā, no kuriem EUR 80 miljardi būs iemaksātais kapitāls, ko nodrošina euro zonas dalībvalstis. Ar šādu kapitālu tā aizdošanas kapacitātei vajadzētu sasniegt EUR 500 miljardus. Nesen tika pārvērtēts, vai ar EFSF kopīgā kapacitāte ir piemērota. Eurogrupa 30. martā piekrita paaugstināt EFSF/ESM kopējo aizdevumu maksimālo robežu līdz EUR 700 miljardiem un ļaut izmantot abus mehānismus vienlaicīgi līdz 2013. gada 30. jūnijam. ESM revīzijas process ir izstrādāts sadarbībā ar augstākajām revīzijas iestādēm, turklāt tiks īstenota ārēja un neatkarīga revīzija, kā arī neatkarīgas revidentu padomes veikta revīzija.

ESM ietvaros piešķirtajai palīdzībai piemēros nosacījumus, kas ir piemēroti izvēlētajam atbalsta instrumentam. Saņēmējām dalībvalstīm piešķirtajiem aizdevumiem piemēros nosacījumus par stingru ekonomisko un fiskālo korekciju programmu saskaņā ar esošajiem nolīgumiem. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona un to tieši finansēs euro zonas dalībvalstis, tāpēc tas nav ES struktūra un neietekmēs ne ES kontus, ne ES budžetu, izņemot iespējamos ieņēmumus no sankcijām, kā tas aprakstīts turpmāk. Komisija ir atbildīga par to, lai vienotos par politikas nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo palīdzību, un par atbilstības šiem nosacījumiem uzraudzību (tāpat kā attiecībā uz EFSF). Par katru valsti, kura saņem finansiālu atbalstu no ESM, tiks veikti regulāri novērtējumi par politikas nosacījumu izpildi, pirms tiek izmaksāta nākama daļa.

Kā tas minēts iepriekš, saskaņā ar Regulām 1173/2011, 1174/2011 un 1177/2011 iekasētās soda naudas ieskaitīs ES budžetā un, tiklīdz EFSF darbības termiņš beigsies, tās nodos ESM. Turklāt Līgums par stabilitāti, saskaņošanu un pārvaldību, ko parakstījušas 25 dalībvalstis (izņemot Apvienoto Karalisti un Čehijas Republiku), paredz soda maksājumus jebkurai "līgumslēdzējai pusei", ja attiecīgā dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai novērstu deficīta kritērija pārkāpumu. Noteiktie sodi (kas nedrīkst pārsniegt 0,1 % no IKP) būs maksājami ESM, ja tos piemēros euro zonas dalībvalstīm (tādējādi neietekmējot ES budžeta rezultātu, kā tas minēts EFSF gadījumā iepriekš), vai arī ES budžetā, ja tos piemēros dalībvalstīm, kas nav euro zonā – skatīt Līguma 8. panta 2. punktu. Pēdējā minētajā gadījumā sankciju summa kā ieņēmumi tiks ieskaitīta ES budžetā un attiecīgi atspoguļota budžeta pārskatos.

Atmaksāšanas grafiks atlikušajām EFSM un MB aizdevumu summām 2012. gada 17. jūlijā

Atmaksāšanas grafiks atlikušajām EFSM un MB aizdevumu summām 2012. gada 17. jūlijā

| Miljardos euro |
| --- |
| Aizdevums/valsts | Daļa | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | 2018. g. | 2019. g. | 2021. g. | 2022. g. | 2025. g. | 2026. g. | 2028. g. | 2032. g. | 2038. g. | 2042. g. | Kopā |
| Maksājumu bilance |
| Ungārija | 2. | 2,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | 1,5 | | | | | | | | | | | |
| Latvija | 1. | 1,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | 1,2 | | | | | | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |
| Rumānija | 1. | | 1,5 | | | | | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | 1,0 | | | | | | | | |
| | 3. | | | | | 1,15 | | | | | | | | | | |
| | 4. | | | | | | 1,2 | | | | | | | | | |
| | 5. | | | | | | 0,15 | | | | | | | | | |
| Kopā maksājumu bilance | | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11,4 |
| EFSM |
| Īrija | 1. (1.maks.) | | 5,0 | | | | | | | | | | | | | |
| | 1. (2.maks.) | | | | | | 3,4 | | | | | | | | | |
| | 2. | | | | | | | | 3,0 | | | | | | | |
| | 3. (1.maks.) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 3. (2.maks.) | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | |
| | 4. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 5. (6) | | | | | | | | | | | | | 3,0 | | |
| | 6. (6) | | | | | | | | | | | | 2,3 | | | |
| Portugāle | 1. (1.maks.) | | | | | | | | 1,75 | | | | | | | |
| | 1. (2.maks.) | | | | 4,75 | | | | | | | | | | | |
| | 2. (1.maks.) | | | | | | | | 5,0 | | | | | | | |
| | 2. (2.maks.) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 2. (3.maks.) | | | | | | 0,6 | | | | | | | | | |
| | 3. (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 4. (1.maks.) (6) | | | | | | | | | | | | | | 1,8 | |
| | 4. (2.maks.) (6) | | | | | | | | | 2,7 | | | | | | |
| EFSM kopā | | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 4,5 | 0,0 | 9,75 | 2,7 | 0,0 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 40,8 |
| Pavisam kopā | | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 5,85 | 1,5 | 9,75 | 2,7 | 0,2 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 52,2 |

Miljardos euro

Aizdevums/valsts

Daļa

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

2018. g.

2019. g.

2021. g.

2022. g.

2025. g.

2026. g.

2028. g.

2032. g.

2038. g.

2042. g.

Kopā

Maksājumu bilance

Maksājumu bilance

Ungārija

2.

2,0

3.

1,5

Latvija

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

Rumānija

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Kopā maksājumu bilance

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,0

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

11,4

EFSM

EFSM

Īrija

1. (1.maks.)

5,0

1. (2.maks.)

3,4

2.

3,0

3. (1.maks.)

2,0

3. (2.maks.)

0,5

4. (6)

6

1,5

5. (6)

6

3,0

6. (6)

6

2,3

Portugāle

1. (1.maks.)

1,75

1. (2.maks.)

4,75

2. (1.maks.)

5,0

2. (2.maks.)

2,0

2. (3.maks.)

0,6

3. (6)

6

1,5

4. (1.maks.) (6)

6

1,8

4. (2.maks.) (6)

6

2,7

EFSM kopā

0,0

5,0

4,75

0,0

4,5

0,0

9,75

2,7

0,0

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

40,8

Pavisam kopā

3,0

7,7

6,25

1,15

5,85

1,5

9,75

2,7

0,2

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

52,2

8.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par Eiropas Savienības (ES) finanšu riska pārvaldību attiecas uz:

| — | aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot: Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB), makrofinansiālo atbalstu (MFA), Euratom pasākumus un (likvidējamo) Eiropas Ogļu un tērauda kopienu; |
| --- | --- |

—

aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot: Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB), makrofinansiālo atbalstu (MFA), Euratom pasākumus un (likvidējamo) Eiropas Ogļu un tērauda kopienu;

Euratom

| — | Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu iekasēšanu, un |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu iekasēšanu, un

| — | Garantiju fondu ārējai darbībai. |
| --- | --- |

—

Garantiju fondu ārējai darbībai.

8.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks nozīmē, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumos, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav pakļauta nozīmīgam cenu riskam).

Tirgus risks

| 1. | Valūtas risks nozīmē, ka ES operāciju vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas maiņas kursa izmaiņas. Šo risku izraisa divu valūtu savstarpējās maiņas cenu izmaiņas. |
| --- | --- |

1.

Valūtas risks nozīmē, ka ES operāciju vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas maiņas kursa izmaiņas. Šo risku izraisa divu valūtu savstarpējās maiņas cenu izmaiņas.

Valūtas risks

| 2. | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Kopumā augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

2.

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Kopumā augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

Kredītrisks nozīmē zaudējumu iespējamību, kuru rada parādnieka/aizņēmēja nespēja atmaksāt aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummu vai procentus, vai abus) vai citu līgumsaistību neievērošana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks nozīmē, ka var rasties grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

8.2.   Riska pārvaldības politika

Riska pārvaldības politika

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Saskaņā ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju izmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa izmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības parasti tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas. Regulāri tiek uzraudzīta kompensējošās metodes piemērošana.

Saistību izbeigšanu vada Eiropas Komisija, un likvidējamajai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.

Valsts kase

Valsts kase

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 2028/2004 un Regulu Nr. 105/2009), Finanšu regulā (Padomes Regula Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulām Nr. 1995/2006, Nr. 1525/2007 un Nr. 1081/2010) un tās īstenošanas kārtībā (Komisijas Regula Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulām Nr. 1261/2005, Nr. 1248/2006 un Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami šādi galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem.

| — | Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās ietver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Turklāt Budžeta (BUDG) ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu (ECFIN) ĢD apmainās ar informāciju par riska pārvaldību un labākajiem riska darījumiem.

BUDG

ECFIN

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI)

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI

No 2010. gada provizoriski iekasēto soda naudu summas iegulda īpaši izveidotā fondā, BUFI, ko pārvalda ECFIN ĢD. Pirms 2010. gada iekasētās soda naudas paliek īpašos bankas kontos. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajām soda naudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām vadlīnijām un aktīvu pārvaldības vadlīnijām, kas ir iekļautas 2009. gada decembrī parakstītajā dienestu nolīgumā starp BUDG ĢD un ECFIN ĢD. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

ECFIN

BUDG

ECFIN

Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai samaksātās soda naudas tā, lai

| a) | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| b) | cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izdevumi. |
| --- | --- |

b)

cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izdevumi.

BUFI

Ieguldījumus pamatā attiecina uz šādām kategorijām — termiņnoguldījumiem euro zonas centrālajās bankās, euro zonas valsts parādzīmju aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs; obligācijām, vekseļiem un noguldījumu sertifikātiem, ko izdevušas valsts iestādes un kas rada tiešu valsts parādu euro zonā, vai kurus ir izdevušas pārvalstiskas iestādes.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.4. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija, 2008. gada 25. februāra un 2010. gada 9. novembra grozījumi. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās tradicionālajos piesardzības noteikumos, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

2.4

8.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nepastāv ārvalstu valūtas risks. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas risks attiecībā uz Euratom. Likvidējamajai EOTK ir neliels EUR 1,3 miljoniem līdzvērtīgs neto atlikums ārvalstu valūtās, kuru veido EUR 1,26 miljoniem līdzvērtīgi aizdevumi mājokļa iegādei un 0,04 miljoniem euro līdzvērtīgi norēķinu konta atlikumi.

Euratom

Euratom

Valsts kase

Valsts kase

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un ASV dolāru un Šveices franku konti, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības tajā pašā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI)

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI

Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un apmaksātas euro, nepastāv ārvalstu valūtas risks.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Finanšu aktīvi ir euro, tāpēc nav valūtas riska.

8.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES ir aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm EUR 0,8 miljardu apmērā (2010. gadā – EUR 0,86 miljardi), kuru pārcenošana notiek ik pēc 6 mēnešiem.

Euratom

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2011. gadā ir EUR 236 miljoni (2010. gadā: EUR 110 miljoni) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem (EUR 25 miljoni) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 211 miljoni). ES ir arī vienpadsmit būtiskāki aizdevumi no maksājumu bilances finanšu instrumenta ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2011. gadā ir EUR 11,4 miljardi (2010. gadā: EUR 12,05 miljardi) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem (EUR 7,2 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 4,2 miljardi). ES ir desmit aizdevumi no EFSM finanšu instrumenta ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2011. gadā ir EUR 28 miljardi ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (EUR 9,75 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 18,25 miljardi).

Euratom

Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām ECSC portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Bilances datumā obligāciju portfelī bija 15 % nulles kupona obligāciju.

Valsts kase

Valsts kase

Komisijas kase naudu neaizņemas; tādēļ tā nav pakļauta procentu likmes riskam. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām refinansēšanas operācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

EONIA

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI)

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI

BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Bilances datumā obligāciju portfelī bija 34 % nulles kupona obligāciju.

BUFI

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 83 % no ieguldījumu portfeļa (2010. gadā: 93 %).

8.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu (MFA un Euratom), pēc tam – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs, un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu. Tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,23 % no dalībvalstu NKI, un 2011. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantoti 0,93 %. Tas nozīmē, ka 2011. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,3 % apmērā. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina ar iespēju izmantot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs, pārsniedzot šajos kontos esošos aktīvus, gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

Euratom

Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

EOTK kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. 61 % no neatmaksāto aizdevumu kopsummas ir nodrošināti ar dalībvalstu vai līdzvērtīgām (piemēram, valsts iestāžu) garantijām. 30 % no neatmaksātajiem aizdevumiem ir piešķirti bankām vai tos ir garantējušas bankas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

Valsts kase

Valsts kase

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no EUR 20 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri svārstās no EUR 1 miljarda līdz EUR 35 miljardiem, kā arī ar vispārējo 2011. gadā veikto maksājumu summu EUR 128 miljardu kopējā apmērā.

Euratom

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai.

| — | Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
| --- | --- |

—

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

Moody's P-1

S&P A-1

Fitch F1

| — | Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, parasti ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam AA, ko noteikusi viena kredītreitinga aģentūra, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota līdz noteiktai procentuālai daļa no tās pašu resursiem; šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī nenokārtoto garantiju, ko Komisijai izsniegusi tā pati iestāde, summa. |
| --- | --- |

—

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, parasti ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam AA, ko noteikusi viena kredītreitinga aģentūra, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota līdz noteiktai procentuālai daļa no tās pašu resursiem; šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī nenokārtoto garantiju, ko Komisijai izsniegusi tā pati iestāde, summa.

| — | Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata.

| — | Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskati par komercbanku reitingiem, un tie tika saglabāti 2011. gada laikā. |
| --- | --- |

—

Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskati par komercbanku reitingiem, un tie tika saglabāti 2011. gada laikā.

Komisijas turējumā ir arī ievērojama finanšu iestāžu izdotu garantiju summa saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro uzņēmumiem, kuri neievēro ES konkurences noteikumus (skatīt 2.11.1. paskaidrojumu). Šīs garantijas sniedz uzņēmumi, kuriem uzliktas soda naudas, kā alternatīvu pagaidu maksājumiem. Riska pārvaldības politika, ko piemēro šādu garantiju pieņemšanai, tika pārskatīta 2012. gada sākumā, un, ņemot vērā pašreizējo finanšu situāciju ES, ir noteiktas jaunas kredītreitinga prasības un ierobežotas procentuālās daļas par katru darījumu partneri (proporcionāli katra darījumu partnera pašu resursiem). Tas turpina Komisijai nodrošināt augstu kredītkvalitāti. Regulāri tiek pārbaudīta nenokārtoto garantiju atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

2.11.1.

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI)

Provizoriski iekasētas soda naudas: portfelis (BUFI

Attiecībā uz provizoriski iekasētu soda naudu ieguldījumiem Komisija uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Riska darījumi ir visvairāk koncentrēti saistībā ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā apjomā katrai no šīm valstīm ir attiecīgi 62 % un 25 %.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2011. gada 31. decembrī termiņnoguldījumi (EUR 300 miljoni) bija veikti ar šādiem darījumu partneriem (2010. gadā: EUR 124 miljoni). 2011. gada 31. decembrī fondam nebija nekādu ieguldījumu īstermiņa diskonta vērtspapīros. Šajā pašā periodā iepriekšējā gadā fonds bija veicis ieguldījumus četros īstermiņa finanšu instrumentos, un visi šādi ieguldījumi (EUR 69 miljoni) tika veikti ar darījumu partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Visi pārdošanai pieejamajā portfelī turētie vērtspapīri atbilst pārvaldības pamatnostādnēm.

Moody's P-1

Moody's P-1

8.6.   Likviditātes risks

Likviditātes risks

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz MFA un Euratom Garantiju fonds ir likviditātes rezerve (jeb drošības tīkls) maksājumu saistību neizpildes un maksājumu kavēšanās no aizņēmēju puses gadījumā. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā 407/2010 ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

Euratom

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz maksājumu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

EOTK

Valsts kase

Valsts kase

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem ir jāatbilst pietiekamai likviditātes un līdzekļu iegūšanas iespēju pakāpei saistībā ar attiecīgajām saistībām. Fondam ir jāglabā vismaz EUR 100 miljoni portfelī, kura apmaksas termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem un kuru iegulda monetārajos instrumentos. 2011. gada 31. decembrī šo ieguldījumu summa bija EUR 300 miljoni. Turklāt vismaz 20 % fonda nominālās vērtības ir jāveido monetārajiem instrumentiem, nemainīgās likmes obligācijām ar atlikušo apmaksas termiņu ne vairāk kā viens gads un mainīgās likmes obligācijām. 2011. gada 31. decembrī šī attiecība bija 45 %.

9.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

9.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

Komisijas saistītās personas ir citas ES konsolidētās iestādes un šo iestāžu augstākie vadītāji. Darījumi starp šīm iestādēm notiek kā daļa no ES ikdienas darba un šādā gadījumā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu.

9.2.   AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

Lai atklātu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās.

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki.

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi.

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Tiesību kopsavilkums ir sniegts turpmāk, papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV 187, 8.8.1967., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 202/2005, 18.1.2005. (OV L 33, 5.2.2005.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004, 30.4.2004. (OV L 243, 15.7.2004.)). Cita informācija ir pieejama arī Europa tīmekļa vietnē publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Euratom

Euratom

Europa

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

| EUR |
| --- |
| Tiesības (darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Ģimenes piemaksas: |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Apgādājams bērns | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Pirmsskola | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Izglītība vai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | n.p. | n.p. | 500 - 810,74 | n.p. | n.p. |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | n.p. | n.p. |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | Jā |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm |
| Pabalsts izglītībai (7) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | n.p. | n.p. |
| Uzsākot pildīt pienākumus: |
| Iekārtošanās izdevumi | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | n.p. |
| Veselības apdrošināšana | sedz | sedz | sedz | sedz | fakultatīva |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % |
| Atskaitījumi: |
| Kopienas nodoklis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Pensijas atskaitījums | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | 11,6 % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 90 | 27 | 97 |

EUR

Tiesības (darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Ģimenes piemaksas:

Ģimenes piemaksas:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Apgādājams bērns

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Pirmsskola

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Izglītība vai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Izglītība ārpus darbavietas

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

n.p.

n.p.

500 - 810,74

n.p.

n.p.

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

n.p.

n.p.

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Jā

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pabalsts izglītībai (7)

7

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

n.p.

n.p.

Uzsākot pildīt pienākumus:

Uzsākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

n.p.

Veselības apdrošināšana

sedz

sedz

sedz

sedz

fakultatīva

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Kopienas nodoklis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Pensijas atskaitījums

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

11,6 %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

90

90

27

27

97

97

10.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu nodošanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

Papildu pieprasījumi par finansiālu palīdzību euro zonā

Papildu pieprasījumi par finansiālu palīdzību euro zonā

Eurogrupa 2012. gada 25. jūnijā atzinīgi novērtēja Spānijas valdības oficiālo pieteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai. 9. jūlijā tā panāca politisku vienošanos par programmu, kas paredzēta, lai palīdzētu Spānijai rekapitalizēt un pārstrukturēt tās finanšu iestādes. Tiklīdz saprašanās memorands tiks pieņemts, varēs veikt pirmo maksājumu. Finansiālo palīdzību rekapitalizācijai sniegs, izmantojot Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSF), līdz būs pieejams Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM), kas pārņems šo uzdevumu.

Eurogrupa 27. jūnijā arī atzinīgi novērtēja Kipras iestāžu lūgumu par finansiālu palīdzību no euro zonas dalībvalstīm, ņemot vērā grūtības, ar ko saskaras Kipra, jo īpaši saistībā ar banku sektora grūtībām un makroekonomisko nelīdzsvarotību. Pamatojoties uz finansiālo vajadzību novērtējumu, euro zonas finansiālais atbalsts tiktu sniegts visaptverošas korekciju programmas ietvaros. Finansiālās palīdzības paketi sniegs EFSF vai ESM, pamatojoties uz tā finanšu instrumentiem.

Sīkāku informāciju par EFSF un ESM, kā arī par ES finansiālās palīdzības programmām, lūdzam skatīt 7. paskaidrojumā.

7.

11.   KONSOLIDĀCIJAS MĒROGS

11.1.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

A.   KONTROLĒTAS STRUKTŪRVIENĪBAS

KONTROLĒTAS STRUKTŪRVIENĪBAS

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras

Iestādes un padomdevējas struktūras

| | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

Reģionu komiteja

| | Eiropas Savienības Padome |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Padome

| | Eiropas Savienības Tiesa |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Tiesa

| | Eiropas Komisija |
| --- | --- |

Eiropas Komisija

| | Eiropas Revīzijas palāta |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta

| | Eiropas Ārējās darbības dienests (9) |
| --- | --- |

Eiropas Ārējās darbības dienests (9)

9

| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| --- | --- |

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| | Eiropas Ombuds |
| --- | --- |

Eiropas Ombuds

| | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

Eiropas Parlaments

| | Eiropadome |
| --- | --- |

Eiropadome

2.   ES aģentūras

ES aģentūras

| | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

| | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| --- | --- |

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

| | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

| | Eiropas Vides aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Vides aģentūra

| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
| --- | --- |

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

| | Eiropas Jūras drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Jūras drošības aģentūra

| | Eiropas Zāļu aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zāļu aģentūra

| | Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

| | Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) |
| --- | --- |

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

ITER

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts |
| --- | --- |

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

| | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
| --- | --- |

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

| | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
| --- | --- |

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

| | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

| | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra (9) |
| --- | --- |

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra (9)

9

| | Eiropas Banku iestāde (10) |
| --- | --- |

Eiropas Banku iestāde (10)

10

| | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs (10) |
| --- | --- |

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs (10)

10

| | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

| | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Izglītības fonds |
| --- | --- |

Eiropas Izglītības fonds

| | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
| --- | --- |

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

| | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
| --- | --- |

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

| | Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
| --- | --- |

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

| | Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) |
| --- | --- |

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

| | Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

| | Kopienas Augu šķirņu birojs |
| --- | --- |

Kopienas Augu šķirņu birojs

| | Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

| | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

| | Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

CEPOL

| | Eiropas Policijas akadēmija (EUROPOL) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (EUROPOL)

EUROPOL

| | Veselības un patērētāju izpildaģentūra |
| --- | --- |

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

| | Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

| | Pētniecības izpildaģentūra |
| --- | --- |

Pētniecības izpildaģentūra

| | Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde (10) |
| --- | --- |

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde (10)

10

| | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (10) |
| --- | --- |

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (10)

10

| | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (10) |
| --- | --- |

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (10)

10

3.   Citas kontrolētās iestādes

Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

B.   KOPUZŅĒMUMI

KOPUZŅĒMUMI

| | Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER |
| --- | --- |

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

ITER

| | Kopuzņēmums SESAR |
| --- | --- |

Kopuzņēmums SESAR

SESAR

| | Kopuzņēmums FCH |
| --- | --- |

Kopuzņēmums FCH

FCH

| | Likvidējamais kopuzņēmums Galileo |
| --- | --- |

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Galileo

| | Kopuzņēmums IMI |
| --- | --- |

Kopuzņēmums IMI

IMI

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

ASOCIĒTĀS IESTĀDES

| | Eiropas Investīciju fonds |
| --- | --- |

Eiropas Investīciju fonds

| | Kopuzņēmums Clean Sky |
| --- | --- |

Kopuzņēmums Clean Sky

Clean Sky

| | Kopuzņēmums ARTEMIS |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ARTEMIS

ARTEMIS

| | Kopuzņēmums ENIAC |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC

11.2.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Savienības pārskatos.

11.2.1.   
  Eiropas Attīstības fonds (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.

EAF netiek finansēts no Eiropas Savienības budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar starpvaldību sarunās panāktu vienošanos. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats.

Bilance – 8., 9. un 10. EAF

Bilance – 8., 9. un 10. EAF

| Miljoni euro |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | 380 | 353 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | 2 510 | 2 151 |
| Aktīvi kopā | 2 890 | 2 504 |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | (1 033) | (1 046) |
| Kopā saistības | (1 033) | (1 046) |
| Neto aktīvi | 1 857 | 1 458 |
| KAPITĀLS UN REZERVES |
| Pieprasītais fondu kapitāls | 26 979 | 23 879 |
| Pārējās rezerves | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (24 674) | (21 908) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (2 700) | (2 765) |
| Neto aktīvi | 1 857 | 1 458 |

Miljoni euro

31.12.2011.

31.12.2010.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

380

353

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2 510

2 151

Aktīvi kopā

2 890

2 504

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

(1 033)

(1 046)

Kopā saistības

(1 033)

(1 046)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 857

1 857

1 458

1 458

KAPITĀLS UN REZERVES

Pieprasītais fondu kapitāls

26 979

23 879

Pārējās rezerves

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts

(24 674)

(21 908)

Gada saimnieciskais rezultāts

(2 700)

(2 765)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 857

1 857

1 458

1 458

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. eaf

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. eaf

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 99 | 140 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (2 778) | (3 000) |
| PAMATDARBĪBAS DEFICĪTS | (2 679) | (2 860) |
| FINANSĒŠANAS DARBĪBA | (21) | 95 |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (2 700) | (2 765) |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

99

140

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(2 778)

(3 000)

PAMATDARBĪBAS DEFICĪTS

PAMATDARBĪBAS DEFICĪTS

(2 679)

(2 679)

(2 860)

(2 860)

FINANSĒŠANAS DARBĪBA

(21)

95

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

(2 700)

(2 700)

(2 765)

(2 765)

11.2.2.   
  Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās darbinieku un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma, kas ietver Eiropas Savienības iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2011. gada 31. decembrī bija EUR 294 miljoni (2010. gadā: EUR 286 miljoni).

11.2.3.   
  Dalībnieku garantiju fonds (DGF)

Dalībnieku garantiju fonds (DGF)

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF).

FP7

Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies FP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas izpaužas dotāciju veidā, darbības laikā iemaksā 5 % kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi saņēmēju saistību neizpildes dēļ, – šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan ES, gan dalībnieku finanšu intereses.

FP7

2011. gada 31. decembrī DGF kopējie aktīvi bija EUR 1 171 miljoni (2010. gadā: EUR 879 miljoni). DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan Komisija pārvalda tā finanšu aktīvus.

II   DAĻA

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un paskaidrojumi

SATURS

SATURS

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi:

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi:

| 1. | ES budžeta izpildes rezultāts |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

| 3. | Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums |
| --- | --- |

3.

Izdevumi:

Izdevumi:

| 4. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa politikas jomām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
| --- | --- |

13.

Iestādes:

Iestādes:

| 14. | Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm |
| --- | --- |

14.

| 15. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

15.

Aģentūras:

Aģentūras:

| 16. | Aģentūru ienākumi: budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

17.

| 18. | Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

18.

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

| 1. | Budžeta principi, struktūra un apropriācijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izskaidrojums attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI
   (11)

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

11

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1.   ES BUDŽETA IZPILDE

| Miljoni euro |
| --- |
| EIROPAS SAVIENĪBA | 2011. g. | 2010. g. |
| Finanšu gada ieņēmumi | 130 000 | 127 795 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (128 043) | (121 213) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1 019) | (2 797) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 457 | 741 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 97 | 23 |
| Budžeta izpilde
   (12) | 1 492 | 4 549 |

Miljoni euro

EIROPAS SAVIENĪBA

2011. g.

2010. g.

Finanšu gada ieņēmumi

130 000

130 000

127 795

127 795

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(128 043)

(128 043)

(121 213)

(121 213)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1 019)

(1 019)

(2 797)

(2 797)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

457

457

741

741

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

97

97

23

23

Budžeta izpilde
   (12)

Budžeta izpilde

12

1 492

1 492

4 549

4 549

Eiropas Savienības budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

IEŅĒMUMI

| Miljoni euro |
| --- |
| Sadaļa | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Starpība galīgais–faktiskais | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 – 4 | 6 = 4/2 | 7 = 3 – 4 |
| 1. | Pašu resursi |

Miljoni euro

Sadaļa

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Starpība galīgais–faktiskais

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

1

2

3

4

5 = 2 – 4

6 = 4/2

7 = 3 – 4

1.

Pašu resursi

125 106

118 289

118 193

118 164

125

99,89 %

29

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

6 354

6 472

6 370

(16)

100,25 %

102

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Savienības struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Savienības struktūrās

1 182

1 182

1 213

1 207

(25)

102,12 %

6

| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

56

56

609

587

(531)

1 048,48 %

22

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Savienības/Kopienu līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Savienības/Kopienu līgumiem un programmām

30

82

2 745

2 454

(2 372)

2 993,28 %

291

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

733

13 943

1 183

(450)

161,37 %

12 761

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

159

1

0

159

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

44

34

(4)

111,86 %

11

Kopā

126 527

126 727

143 380

130 000

(3 273)

102,58 %

13 380

IZDEVUMI – PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (13) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (13)

13

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 280

56 982

54 732

2 251

96,05 %

2 051

199

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

56 379

58 887

57 374

1 513

97,43 %

1 416

97

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 459

2 008

1 827

181

91,00 %

144

37

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

7 238

7 366

7 102

264

96,42 %

145

118

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 172

9 716

8 359

1 357

86,03 %

1 012

345

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

Kopā

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

IZDEVUMI – PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (14) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (14)

14

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

01 –

Ekonomika un finanses

341

443

389

54

87,76 %

9

46

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

1 210

1 485

1 336

149

89,99 %

123

25

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

93

104

94

10

90,73 %

9

1

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

9 163

10 498

10 392

106

98,99 %

75

30

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

55 269

57 784

56 342

1 442

97,50 %

1 406

35

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

1 142

1 217

1 114

103

91,53 %

77

26

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

390

379

332

47

87,54 %

24

23

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

4 117

5 476

4 604

872

84,08 %

861

10

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 334

1 741

1 489

252

85,51 %

250

2

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

396

832

441

391

53,01 %

384

6

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

771

812

772

40

95,08 %

5

35

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

93

104

95

9

91,52 %

8

1

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

33 317

33 052

32 995

57

99,83 %

51

5

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

115

133

123

10

92,20 %

9

1

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

1 996

2 725

2 414

310

88,62 %

305

5

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

253

279

259

21

92,61 %

17

4

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

596

659

623

37

94,40 %

27

10

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

885

1 014

944

70

93,10 %

40

30

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

3 385

3 462

3 313

148

95,72 %

66

82

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

104

113

104

8

92,51 %

8

1

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 480

1 583

1 513

71

95,54 %

43

27

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

1 013

970

928

42

95,63 %

38

4

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

839

1 090

1 068

22

97,96 %

10

12

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

75

83

71

12

85,96 %

7

4

| 25 – | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

191

221

197

24

89,07 %

21

4

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

1 017

1 274

1 063

211

83,45 %

196

15

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

69

73

60

13

82,01 %

12

1

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

11

13

12

1

91,58 %

1

0

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

124

159

134

25

84,26 %

19

6

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 278

1 273

1 257

16

98,75 %

0

16

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

393

501

442

60

88,11 %

56

3

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

1 535

1 087

963

123

88,63 %

44

79

| 40 – | Rezerves |
| --- | --- |

40 –

Rezerves

100

0

0

0

0,00 %

0

0

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

3 428

4 321

3 512

809

81,27 %

565

245

Kopā

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

3.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS

| Miljoni euro |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 1. | Pašu resursi |

Miljoni euro

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

1.

Pašu resursi

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās ES struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās ES struktūrās

1 182

1 182

1 206

7

1 213

1 201

6

1 207

102,12 %

6

| 5. | Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

56

56

591

18

609

573

14

587

1 048,48 %

22

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām

30

82

2 470

275

2 745

2 313

141

2 454

2 993,28 %

291

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

733

50

13 893

13 943

(172)

1 355

1 183

161,37 %

12 761

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

37

122

159

1

0

1

195,64 %

159

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

34

10

44

30

4

34

111,86 %

11

Kopā

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

Sīkāka informācija par 1. sadaļu –   Pašu resursi

Sīkāka informācija par 1. sadaļu –

Pašu resursi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 11. | Cukura nodevas |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

11.

Cukura nodevas

123

123

132

0

132

132

0

132

106,75 %

0

| 12. | Muitas nodokļi |
| --- | --- |

12.

Muitas nodokļi

16 654

16 544

16 593

81

16 675

16 603

43

16 646

100,62 %

29

| 13. | PVN |
| --- | --- |

13.

PVN

13 787

14 126

14 077

0

14 077

14 077

0

14 077

99,65 %

0

| 14. | NKI |
| --- | --- |

14.

NKI

94 542

87 497

87 259

0

87 259

87 259

0

87 259

99,73 %

0

| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcija |
| --- | --- |

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcija

0

0

52

0

52

52

0

52

0

| 16. | NKI iemaksu samazinājums NL, S |
| --- | --- |

16.

NKI iemaksu samazinājums NL, S

0

0

(1)

0

(1)

(1)

0

(1)

0

Kopā

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

Sīkāka informācija par 3. sadaļu –   Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Sīkāka informācija par 3. sadaļu –

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0

4 539

4 539

0

4 539

4 539

0

4 539

100,00 %

0

| 31. | PVN atlikumi |
| --- | --- |

31.

PVN atlikumi

0

673

680

37

717

680

14

694

103,11 %

23

| 32. | NKI atlikumi |
| --- | --- |

32.

NKI atlikumi

0

1 142

1 135

128

1 263

1 135

48

1 183

103,64 %

80

| 34. | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā |
| --- | --- |

34.

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija – pielāgojumi |
| --- | --- |

35.

Apvienotās Karalistes korekcija – pielāgojumi

0

0

(46)

0

(46)

(46)

0

(46)

0

Kopā

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

4.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

64 501

3

182

2 308

2 490

66 995

53 280

714

281

2 707

2 989

56 982

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

58 659

0

2

2 680

2 682

61 341

56 379

(585)

419

2 675

3 093

58 887

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 822

276

24

169

193

2 291

1 459

255

98

196

294

2 008

| 4. | ES kā globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES kā globālo procesu dalībniece

8 754

5

42

287

329

9 088

7 238

(184)

38

274

313

7 366

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 173

0

9

785

794

8 967

8 172

1

745

799

1 544

9 716

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

Kopā

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

5.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No gada budžeta apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No gada budžeta apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

66 995

64 065

182

991

65 238

97,38 %

1 317

36

1 353

2,02 %

403

0

0

404

0,60 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

61 341

58 577

2

1 328

59 907

97,66 %

1 352

23

1 375

2,24 %

59

0

0

59

0,10 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 291

2 048

24

92

2 165

94,50 %

76

41

117

5,12 %

9

0

0

9

0,38 %

| 4. | ES kā globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES kā globālo procesu dalībniece

9 088

8 572

42

194

8 808

96,91 %

94

178

272

2,99 %

8

0

0

8

0,09 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 967

7 941

9

504

8 454

94,28 %

281

22

303

3,38 %

210

0

0

210

2,34 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

Kopā

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

6.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

56 982

53 658

235

839

54 732

96,05 %

131

53

1 868

2 051

3,60 %

153

47

0

199

0,35 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

58 887

55 646

391

1 337

57 374

97,43 %

32

46

1 338

1 416

2,40 %

70

27

0

97

0,16 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 008

1 636

92

99

1 827

91,00 %

9

38

97

144

7,17 %

31

6

0

37

1,83 %

| 4. | ES kā globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES kā globālo procesu dalībniece

7 366

6 902

19

181

7 102

96,42 %

27

25

93

145

1,97 %

99

19

0

118

1,61 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

9 716

7 304

614

442

8 359

86,03 %

637

22

352

1 012

10,41 %

209

131

5

345

3,55 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

Kopā

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

7.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU IZMAIŅAS - PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

150 467

(1 262)

(48 945)

100 259

65 238

(5 786)

(3)

59 448

159 707

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

22 963

(193)

(11 687)

11 083

59 907

(45 687)

0

14 220

25 302

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 911

(118)

(555)

1 237

2 165

(1 272)

0

893

2 130

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

18 332

(469)

(4 740)

13 123

8 808

(2 363)

(1)

6 444

19 567

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

722

(77)

(631)

14

8 454

(7 728)

(4)

722

737

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

Kopā

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

8.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PĒC GADA, KURĀ TĀS RADUŠĀS - PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | < 2005. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

< 2005. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

820

998

10 089

984

7 997

29 501

49 870

59 448

159 707

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

42

32

928

91

180

1 237

8 573

14 220

25 302

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

16

14

21

80

172

401

534

893

2 130

| 4. | ES kā globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES kā globālo procesu dalībniece

783

357

986

1 093

2 097

3 180

4 627

6 444

19 567

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

0

0

0

0

0

0

14

722

737

Kopā

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

9.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 =7 + 8 + 11 |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 =7 + 8 + 11

01 –

Ekonomika un finanses

524

(122)

0

13

13

416

341

26

54

22

76

443

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

1 056

(1)

0

119

119

1 174

1 210

95

33

146

180

1 485

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

93

(2)

0

5

5

96

93

(2)

8

5

13

104

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 398

255

19

16

35

11 689

9 163

1 283

36

15

51

10 498

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57 292

0

0

2 667

2 667

59 960

55 269

(510)

357

2 667

3 024

57 784

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

1 547

1

0

115

115

1 663

1 142

(110)

66

119

185

1 217

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

471

0

0

21

21

492

390

(44)

17

16

33

379

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

5 335

0

0

849

849

6 184

4 117

130

29

1 199

1 228

5 476

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 539

(3)

0

248

248

1 784

1 334

101

17

289

305

1 741

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

395

0

0

484

484

879

396

(7)

39

403

443

832

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 001

23

2

2

4

1 028

771

0

38

2

40

812

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

95

2

0

3

3

100

93

2

6

3

9

104

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

40 383

141

21

4

25

40 549

33 317

(346)

77

4

81

33 052

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

142

(3)

0

4

4

143

115

6

8

4

12

133

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

2 429

(6)

0

514

514

2 937

1 996

145

20

563

583

2 725

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

273

1

0

6

6

280

253

8

13

5

18

279

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

692

(23)

0

36

36

705

596

(8)

35

36

71

659

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

1 210

42

24

62

86

1 339

885

24

31

75

106

1 014

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

4 315

45

31

118

149

4 508

3 385

(75)

43

109

152

3 462

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

105

0

0

3

3

109

104

0

5

3

8

113

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 542

81

6

121

127

1 749

1 480

(47)

31

119

150

1 583

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

1 123

(5)

0

44

44

1 163

1 013

(94)

7

44

52

970

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

878

256

0

14

14

1 149

839

234

5

12

17

1 090

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

82

0

0

0

0

81

75

1

7

0

7

83

| 25 – | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

191

2

0

10

10

203

191

2

18

10

28

221

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

1 019

4

0

108

108

1 131

1 017

10

134

112

246

1 274

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

69

(12)

0

6

6

64

69

(12)

8

6

15

73

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

2

13

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

145

(5)

0

17

17

157

124

10

7

18

25

159

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 278

(5)

0

0

0

1 273

1 278

(5)

0

0

0

1 273

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

393

(2)

0

83

83

474

393

(2)

28

83

110

501

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

700

1

146

42

188

889

1 535

(518)

15

54

70

1 087

| 40 – | Rezerves |
| --- | --- |

40 –

Rezerves

754

(383)

0

0

0

371

100

(100)

0

0

0

0

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

3 428

0

9

493

502

3 930

3 428

0

388

504

893

4 321

Kopā

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

10.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi – lēmums | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi – lēmums

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01 –

Ekonomika un finanses

416

403

0

11

414

99,55 %

2

0

2

0,41 %

0

0

0

0

0,05 %

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

1 174

1 053

0

61

1 113

94,87 %

58

0

58

4,94 %

2

0

0

2

0,19 %

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

96

91

0

3

94

97,65 %

2

0

2

2,28 %

0

0

0

0

0,07 %

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 689

11 612

19

7

11 638

99,57 %

9

34

42

0,36 %

8

0

0

8

0,07 %

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

59 960

57 257

0

1 322

58 579

97,70 %

1 345

0

1 345

2,24 %

36

0

0

36

0,06 %

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

1 663

1 545

0

64

1 609

96,79 %

51

0

51

3,08 %

2

0

0

2

0,12 %

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

492

466

0

11

478

97,08 %

10

0

10

2,02 %

4

0

0

4

0,90 %

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

6 184

5 334

0

396

5 730

92,67 %

453

0

453

7,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 784

1 535

0

102

1 637

91,75 %

146

0

146

8,21 %

1

0

0

1

0,04 %

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

879

395

0

79

474

53,90 %

405

0

405

46,09 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 028

996

2

1

999

97,13 %

1

23

24

2,35 %

5

0

0

5

0,51 %

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

100

96

0

2

98

98,21 %

1

0

1

1,47 %

0

0

0

0

0,32 %

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

40 549

40 472

21

2

40 495

99,87 %

2

40

41

0,10 %

12

0

0

12

0,03 %

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

143

139

0

2

141

98,01 %

3

0

3

1,78 %

0

0

0

0

0,21 %

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

2 937

2 422

0

297

2 720

92,58 %

217

0

217

7,40 %

0

0

0

0

0,02 %

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

280

271

0

3

274

97,71 %

3

0

3

0,96 %

4

0

0

4

1,32 %

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

705

653

0

21

674

95,61 %

15

0

15

2,12 %

16

0

0

16

2,27 %

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

1 339

1 244

24

40

1 308

97,74 %

22

3

25

1,86 %

5

0

0

5

0,40 %

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

4 508

4 312

31

72

4 415

97,93 %

46

44

90

2,00 %

3

0

0

3

0,07 %

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

109

105

0

2

106

98,01 %

1

0

1

1,22 %

1

0

0

1

0,77 %

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 749

1 495

6

111

1 612

92,16 %

10

127

136

7,80 %

1

0

0

1

0,04 %

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

1 163

1 110

0

9

1 119

96,29 %

35

8

43

3,70 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

1 149

1 131

0

8

1 139

99,19 %

6

0

6

0,55 %

3

0

0

3

0,26 %

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

81

77

0

0

77

95,16 %

0

0

0

0,02 %

4

0

0

4

4,82 %

| 25 – | Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

203

193

0

5

198

97,72 %

4

0

4

2,09 %

0

0

0

0

0,20 %

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

1 131

1 020

0

61

1 081

95,61 %

47

0

47

4,16 %

3

0

0

3

0,23 %

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

64

57

0

4

61

94,91 %

3

0

3

4,17 %

1

0

0

1

0,92 %

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

12

11

0

0

12

96,94 %

0

0

0

2,74 %

0

0

0

0

0,32 %

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

157

137

0

9

146

93,06 %

7

0

7

4,58 %

4

0

0

4

2,37 %

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

474

390

0

50

440

92,98 %

33

0

33

6,89 %

1

0

0

1

0,13 %

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

889

698

146

16

860

96,75 %

26

0

26

2,96 %

3

0

0

3

0,29 %

| 40 – | Rezerves |
| --- | --- |

40 –

Rezerves

371

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

371

0

0

371

100,00 %

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

3 930

3 225

9

336

3 570

90,83 %

156

22

178

4,53 %

182

0

0

182

4,64 %

Kopā

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

11.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01 –

Ekonomika un finanses

443

330

40

20

389

87,76 %

6

0

2

9

1,92 %

31

14

0

46

10,32 %

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

1 485

1 271

22

43

1 336

89,99 %

20

0

103

123

8,29 %

14

12

0

25

1,71 %

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

104

85

7

2

94

90,73 %

6

0

3

9

8,53 %

0

1

0

1

0,74 %

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

10 498

10 354

32

7

10 392

98,99 %

17

50

8

75

0,72 %

26

4

0

30

0,29 %

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57 784

54 663

349

1 330

56 342

97,50 %

25

45

1 337

1 406

2,43 %

27

8

0

35

0,06 %

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

1 217

1 001

64

48

1 114

91,53 %

6

0

71

77

6,33 %

25

1

0

26

2,15 %

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

379

307

14

10

332

87,54 %

18

0

6

24

6,33 %

21

2

0

23

6,13 %

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

5 476

4 217

23

364

4 604

84,08 %

26

0

835

861

15,73 %

4

7

0

10

0,19 %

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 741

1 422

15

52

1 489

85,51 %

13

0

236

250

14,35 %

1

2

0

2

0,14 %

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

832

343

35

63

441

53,01 %

44

0

341

384

46,22 %

2

4

0

6

0,77 %

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

812

750

21

1

772

95,08 %

3

1

1

5

0,64 %

18

17

0

35

4,28 %

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

104

89

5

1

95

91,52 %

6

0

2

8

7,56 %

0

1

0

1

0,92 %

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

33 052

32 917

76

2

32 995

99,83 %

11

38

2

51

0,16 %

4

1

0

5

0,02 %

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

133

114

7

1

123

92,20 %

7

0

3

9

7,03 %

0

1

0

1

0,77 %

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

2 725

2 126

15

273

2 414

88,62 %

15

0

290

305

11,21 %

0

5

0

5

0,18 %

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

279

246

11

2

259

92,61 %

14

0

3

17

6,09 %

2

2

0

4

1,30 %

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

659

572

31

20

623

94,40 %

11

0

16

27

4,07 %

5

5

0

10

1,53 %

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

1 014

876

25

43

944

93,10 %

8

0

31

40

3,95 %

24

6

0

30

2,95 %

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

3 462

3 243

12

59

3 313

95,72 %

10

6

50

66

1,91 %

51

32

0

82

2,37 %

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

113

99

4

1

104

92,51 %

4

2

2

8

6,69 %

0

1

0

1

0,80 %

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 583

1 393

11

108

1 513

95,54 %

16

17

11

43

2,73 %

7

20

0

27

1,74 %

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

970

914

3

10

928

95,63 %

4

0

34

38

3,95 %

0

4

0

4

0,43 %

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

1 090

1 054

5

9

1 068

97,96 %

6

0

3

10

0,90 %

12

0

0

12

1,14 %

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

83

66

5

0

71

85,96 %

6

1

0

7

8,93 %

3

2

0

4

5,11 %

| 25 – | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

221

178

15

4

197

89,07 %

15

0

5

21

9,28 %

0

3

0

4

1,65 %

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

1 274

893

122

47

1 063

83,45 %

130

2

65

196

15,37 %

3

12

0

15

1,18 %

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

73

49

8

3

60

82,01 %

8

0

4

12

16,29 %

1

1

0

1

1,71 %

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

13

11

1

0

12

91,58 %

1

0

0

1

7,29 %

0

0

0

0

1,13 %

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

159

125

5

4

134

84,26 %

5

0

14

19

12,19 %

4

2

0

6

3,55 %

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

501

373

25

43

442

88,11 %

17

0

39

56

11,23 %

1

3

0

3

0,67 %

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

1 087

934

14

16

963

88,63 %

6

0

39

44

4,08 %

78

2

0

79

7,28 %

| 40 – | Rezerves |
| --- | --- |

40 –

Rezerves

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

4 321

2 873

330

308

3 512

81,27 %

351

22

192

565

13,07 %

182

58

5

245

5,66 %

Kopā

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

12.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU IZMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

01 –

Ekonomika un finanses

581

(24)

(175)

382

414

(214)

0

200

582

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

2 414

(36)

(963)

1 415

1 113

(373)

0

740

2 155

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

8

(1)

(7)

0

94

(87)

0

7

7

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

28 673

(250)

(9 999)

18 424

11 638

(394)

0

11 245

29 669

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

20 197

(76)

(10 833)

9 288

58 579

(45 509)

0

13 070

22 358

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

2 468

(154)

(894)

1 420

1 609

(220)

0

1 389

2 809

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

783

(30)

(199)

554

478

(133)

0

344

898

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

8 222

(147)

(2 910)

5 165

5 730

(1 694)

(2)

4 035

9 200

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2 157

(35)

(767)

1 355

1 637

(722)

0

914

2 269

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

163

(12)

(93)

58

474

(348)

0

125

184

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 877

(42)

(521)

1 314

999

(251)

0

748

2 062

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

20

(1)

(16)

3

98

(80)

0

19

22

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

101 474

(561)

(31 994)

68 919

40 495

(1 001)

0

39 494

108 413

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

76

(2)

(51)

22

141

(71)

0

69

92

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

1 698

(82)

(707)

909

2 720

(1 708)

0

1 012

1 921

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

123

(16)

(83)

24

274

(176)

0

98

122

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

724

(58)

(312)

355

674

(311)

0

363

718

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

1 282

(51)

(267)

964

1 308

(678)

0

631

1 595

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

9 380

(249)

(2 229)

6 901

4 415

(1 085)

0

3 330

10 232

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

19

(1)

(12)

6

106

(93)

0

13

20

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

3 276

(94)

(971)

2 211

1 612

(542)

0

1 070

3 281

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

2 766

(93)

(766)

1 907

1 119

(162)

0

957

2 864

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

621

(24)

(369)

229

1 139

(699)

0

441

670

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

32

(4)

(16)

12

77

(56)

0

22

34

| 25 – | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

20

(3)

(17)

1

198

(180)

0

18

19

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

179

(14)

(156)

10

1 081

(907)

0

174

184

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

8

(1)

(8)

0

61

(52)

0

9

9

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

108

(5)

(50)

53

146

(84)

0

62

115

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

0

0

0

0

1 257

(1 257)

0

0

0

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

28

(3)

(25)

0

440

(417)

0

24

24

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

4 672

(47)

(820)

3 805

860

(143)

0

717

4 522

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

344

(2)

(330)

12

3 570

(3 181)

(3)

385

397

Kopā

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

13.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PĒC GADA, KURĀ TĀS RADUŠĀS - PA POLITIKAS JOMĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Politikas joma | < 2005.g. | 2005.g. | 2006.g. | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | Kopā |
| 01 – | Ekonomika un finanses |

Miljoni euro

Politikas joma

< 2005.g.

2005.g.

2006.g.

2007.g.

2008.g.

2009.g.

2010.g.

2011.g.

Kopā

01 –

Ekonomika un finanses

0

11

43

10

5

113

200

200

582

| 02 – | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02 –

Uzņēmējdarbība

9

9

10

27

179

222

959

740

2 155

| 03 – | Konkurence |
| --- | --- |

03 –

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

7

7

| 04 – | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04 –

Nodarbinātība un sociālās lietas

109

333

2 029

62

984

5 209

9 697

11 245

29 669

| 05 – | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05 –

Lauksaimniecība un lauku attīstība

6

1

631

0

30

828

7 790

13 070

22 358

| 06 – | Mobilitāte un transports |
| --- | --- |

06 –

Mobilitāte un transports

24

21

45

161

152

400

618

1 389

2 809

| 07 – | Vide un klimata politika |
| --- | --- |

07 –

Vide un klimata politika

3

13

23

78

111

156

172

344

898

| 08 – | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08 –

Zinātniskā izpēte

157

96

204

370

736

1 413

2 189

4 035

9 200

| 09 – | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09 –

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

12

13

20

75

196

363

676

914

2 269

| 10 – | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10 –

Tiešā pētniecība

0

1

5

2

11

15

24

125

184

| 11 – | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11 –

Zivsaimniecība un jūrlietas

33

18

275

10

28

302

649

748

2 062

| 12 – | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12 –

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

0

0

3

19

22

| 13 – | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13 –

Reģionālā politika

681

579

8 004

159

5 532

20 317

33 647

39 494

108 413

| 14 – | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14 –

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

0

0

2

5

16

69

92

| 15 – | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15 –

Izglītība un kultūra

4

3

4

78

177

238

405

1 012

1 921

| 16 – | Komunikācija |
| --- | --- |

16 –

Komunikācija

0

0

0

0

1

3

20

98

122

| 17 – | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17 –

Veselība un patērētāju aizsardzība

11

2

10

14

50

92

175

363

718

| 18 – | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18 –

Brīvība, drošība un tiesiskums

1

9

7

57

142

345

403

631

1 595

| 19 – | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19 –

Ārējās attiecības

406

135

421

750

1 149

1 658

2 382

3 330

10 232

| 20 – | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20 –

Tirdzniecība

0

0

0

0

0

2

4

13

20

| 21 – | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21 –

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

118

87

118

145

344

586

812

1 070

3 281

| 22 – | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22 –

Paplašināšanās

45

42

116

185

385

453

682

957

2 864

| 23 – | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23 –

Humānā palīdzība

0

0

1

2

12

41

172

441

670

| 24 – | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24 –

Krāpšanas apkarošana

0

0

0

1

1

3

6

22

34

| 25 – | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25 –

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

1

18

19

| 26 – | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26 –

Komisijas administrācija

0

0

0

0

1

0

9

174

184

| 27 – | Budžets |
| --- | --- |

27 –

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

9

9

| 28 – | Revīzija |
| --- | --- |

28 –

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 – | Statistika |
| --- | --- |

29 –

Statistika

2

1

3

3

2

10

31

62

115

| 30 – | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30 –

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 – | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31 –

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 – | Enerģētika |
| --- | --- |

32 –

Enerģētika

42

28

56

55

216

1 545

1 863

717

4 522

| 90 – | Citas iestādes |
| --- | --- |

90 –

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

12

385

397

Kopā

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

14.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS PA IESTĀDĒM

| Miljoni euro |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 125 | 125 | 170 | 29 | 200 | 169 | 4 | 173 | 139,02 % | 26 |
| Eiropadome un Padome | 49 | 49 | 121 | 8 | 129 | 111 | 7 | 118 | 240,35 % | 11 |
| Komisija | 126 236 | 126 436 | 128 119 | 14 535 | 142 654 | 127 697 | 1 615 | 129 312 | 102,27 % | 13 342 |
| Tiesa | 44 | 44 | 45 | 0 | 45 | 44 | 0 | 44 | 102,26 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 21 | 21 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 94,14 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 138,47 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 8 | 8 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 262,06 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,52 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 69,15 % | 0 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 32 | 32 | 295 | 0 | 295 | 295 | 0 | 295 | 917,61 % | 0 |
| Kopā | 126 527 | 126 727 | 128 808 | 14 572 | 143 380 | 128 374 | 1 626 | 130 000 | 102,58 % | 13 380 |

Miljoni euro

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

125

125

170

29

200

169

4

173

139,02 %

26

Eiropadome un Padome

49

49

121

8

129

111

7

118

240,35 %

11

Komisija

126 236

126 436

128 119

14 535

142 654

127 697

1 615

129 312

102,27 %

13 342

Tiesa

44

44

45

0

45

44

0

44

102,26 %

0

Revīzijas palāta

21

21

20

0

20

20

0

20

94,14 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

11

11

16

0

16

16

0

16

138,47 %

0

Reģionu komiteja

8

8

21

0

21

21

0

21

262,06 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

99,52 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

69,15 %

0

Eiropas Ārējās darbības dienests

32

32

295

0

295

295

0

295

917,61 %

0

Kopā

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

15.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| Miljoni euro |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 820 | 1 570 | 9 | 24 | 1 603 | 88,11 % | 101 | 22 | 123 | 6,74 % | 94 | 0 | 0 | 94 | 5,15 % |
| Eiropadome un Padome | 647 | 507 | 0 | 47 | 554 | 85,51 % | 37 | 0 | 37 | 5,77 % | 56 | 0 | 0 | 56 | 8,71 % |
| Komisija | 144 751 | 137 979 | 250 | 2 772 | 141 002 | 97,41 % | 2 964 | 279 | 3 242 | 2,24 % | 507 | 0 | 0 | 507 | 0,35 % |
| Tiesa | 344 | 336 | 0 | 2 | 338 | 98,11 % | 1 | 0 | 1 | 0,34 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Revīzijas palāta | 145 | 134 | 0 | 0 | 135 | 92,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,89 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 132 | 123 | 0 | 3 | 125 | 95,20 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,50 % |
| Reģionu komiteja | 96 | 82 | 0 | 12 | 94 | 97,76 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,22 % |
| Ombuds | 9 | 9 | 0 | 0 | 9 | 92,54 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,46 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 89,31 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,69 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 729 | 457 | 0 | 249 | 706 | 96,82 % | 16 | 0 | 16 | 2,19 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,99 % |
| Kopā | 148 681 | 141 204 | 259 | 3 108 | 144 572 | 97,24 % | 3 120 | 301 | 3 420 | 2,30 % | 689 | 0 | 0 | 689 | 0,46 % |

Miljoni euro

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Eiropas Parlaments

1 820

1 570

9

24

1 603

88,11 %

101

22

123

6,74 %

94

0

0

94

5,15 %

Eiropadome un Padome

647

507

0

47

554

85,51 %

37

0

37

5,77 %

56

0

0

56

8,71 %

Komisija

144 751

137 979

250

2 772

141 002

97,41 %

2 964

279

3 242

2,24 %

507

0

0

507

0,35 %

Tiesa

344

336

0

2

338

98,11 %

1

0

1

0,34 %

5

0

0

5

1,55 %

Revīzijas palāta

145

134

0

0

135

92,81 %

0

0

0

0,30 %

10

0

0

10

6,89 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

132

123

0

3

125

95,20 %

0

0

0

0,30 %

6

0

0

6

4,50 %

Reģionu komiteja

96

82

0

12

94

97,76 %

0

0

0

0,02 %

2

0

0

2

2,22 %

Ombuds

9

9

0

0

9

92,54 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

7,46 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

7

0

0

7

89,31 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

10,69 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

729

457

0

249

706

96,82 %

16

0

16

2,19 %

7

0

0

7

0,99 %

Kopā

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| Miljoni euro |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Eiropas Parlaments | 2 060 | 1 348 | 207 | 25 | 1 580 | 76,72 % | 223 | 22 | 109 | 353 | 17,14 % | 94 | 33 | 0 | 126 | 6,14 % |
| Eiropadome un Padome | 699 | 465 | 40 | 41 | 547 | 78,26 % | 41 | 0 | 44 | 86 | 12,29 % | 56 | 10 | 0 | 66 | 9,45 % |
| Komisija | 130 639 | 122 272 | 1 021 | 2 590 | 125 883 | 96,36 % | 484 | 163 | 3 557 | 4 203 | 3,22 % | 380 | 172 | 0 | 552 | 0,42 % |
| Tiesa | 361 | 318 | 15 | 2 | 334 | 92,62 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,36 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 2,02 % |
| Revīzijas palāta | 161 | 121 | 15 | 0 | 137 | 84,64 % | 13 | 0 | 0 | 14 | 8,41 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 6,95 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 142 | 115 | 7 | 3 | 126 | 88,83 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 5,71 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 5,46 % |
| Reģionu komiteja | 103 | 73 | 6 | 12 | 91 | 88,39 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 8,51 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombuds | 10 | 8 | 0 | 0 | 9 | 85,89 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,55 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,56 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 74,86 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,49 % | 1 | 1 | 0 | 1 | 14,65 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs Eiropas Ārējās darbības dienests | 777 | 419 | 38 | 225 | 682 | 87,80 % | 38 | 0 | 36 | 74 | 9,56 % | 7 | 9 | 5 | 21 | 2,65 % |
| Kopā | 134 960 | 125 145 | 1 352 | 2 898 | 129 395 | 95,88 % | 835 | 185 | 3 748 | 4 768 | 3,53 % | 562 | 230 | 5 | 797 | 0,59 % |

Miljoni euro

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Eiropas Parlaments

2 060

1 348

207

25

1 580

76,72 %

223

22

109

353

17,14 %

94

33

0

126

6,14 %

Eiropadome un Padome

699

465

40

41

547

78,26 %

41

0

44

86

12,29 %

56

10

0

66

9,45 %

Komisija

130 639

122 272

1 021

2 590

125 883

96,36 %

484

163

3 557

4 203

3,22 %

380

172

0

552

0,42 %

Tiesa

361

318

15

2

334

92,62 %

18

0

1

19

5,36 %

5

2

0

7

2,02 %

Revīzijas palāta

161

121

15

0

137

84,64 %

13

0

0

14

8,41 %

10

1

0

11

6,95 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

142

115

7

3

126

88,83 %

7

0

1

8

5,71 %

6

2

0

8

5,46 %

Reģionu komiteja

103

73

6

12

91

88,39 %

9

0

0

9

8,51 %

2

1

0

3

3,10 %

Ombuds

10

8

0

0

9

85,89 %

1

0

0

1

6,55 %

1

0

0

1

7,56 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

9

6

1

0

7

74,86 %

1

0

0

1

10,49 %

1

1

0

1

14,65 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs Eiropas Ārējās darbības dienests

777

419

38

225

682

87,80 %

38

0

36

74

9,56 %

7

9

5

21

2,65 %

Kopā

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

16.   AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PRASĪJUMI UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| Miljoni euro |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansētā Komisijas politikas joma |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 4 | 4 | 4 | 0 | 06 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 139 | 111 | 111 | 0 | 06 |
| Frontex | 118 | 119 | 119 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 19 | 18 | 1 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 35 | 38 | 38 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 57 | 57 | 57 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Eiropas Banku iestāde | 13 | 13 | 13 | 0 | 12 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 11 | 9 | 9 | 0 | 12 |
| Eiropas Vides aģentūra | 62 | 45 | 44 | 0 | 07 |
| Eiropas Policijas birojs | 85 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 17 | 17 | 17 | 0 | 12 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 12 | 12 | 12 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 8 | 39 | 39 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 242 | 279 | 243 | 36 | 08 |
| Eurojust | 32 | 31 | 31 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 57 | 53 | 53 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 166 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 209 | 220 | 199 | 21 | 17 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru birojs | 1 | 1 | 1 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 25 | 25 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 16 | 10 | 10 | 0 | 15 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 51 | 47 | 43 | 4 | 15 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kopā | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 | |

Miljoni euro

Aģentūra

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansētā Komisijas politikas joma

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

4

4

4

0

06

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

139

111

111

0

06

Frontex

Frontex

118

119

119

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

19

18

1

15

Eiropas Policijas akadēmija

8

9

9

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

35

38

38

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

57

57

57

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

16

0

18

Eiropas Banku iestāde

13

13

13

0

12

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

11

9

9

0

12

Eiropas Vides aģentūra

62

45

44

0

07

Eiropas Policijas birojs

85

85

85

0

18

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

17

17

17

0

12

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

12

12

12

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

76

76

76

0

17

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

8

8

0

04

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

8

39

39

0

06

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

242

279

243

36

08

Eurojust

Eurojust

32

31

31

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

57

53

53

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

166

176

176

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

209

220

199

21

17

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru birojs

1

1

1

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

22

22

22

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

25

25

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

15

15

0

04

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

16

10

10

0

15

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

51

47

43

4

15

Eiropas Izglītības fonds

20

20

20

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

13

13

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

21

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

50

50

50

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

16

16

0

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

36

36

36

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

39

39

39

0

08

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

7

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

10

0

06

Kopā

1 744

1 773

1 710

63

| Miljoni euro |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas subsīdija | 1 119 | 1 137 | 1 137 | 0 |
| Ienākumi no maksām | 441 | 457 | 437 | 19 |
| Citi ieņēmumi | 184 | 180 | 136 | 44 |
| Kopā | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 |

Miljoni euro

Ieņēmumu veids

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas subsīdija

1 119

1 137

1 137

0

Ienākumi no maksām

441

457

437

19

Citi ieņēmumi

184

180

136

44

Kopā

1 744

1 773

1 710

63

17.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| Miljoni euro |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 5 | 3 | 0 | 6 | 4 | 1 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 150 | 122 | 26 | 162 | 103 | 55 |
| Frontex | 121 | 119 | 0 | 145 | 100 | 39 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 21 | 21 | 0 | 21 | 18 | 2 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 10 | 10 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 93 | 89 | 0 | 105 | 85 | 15 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 57 | 55 | 0 | 72 | 58 | 11 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Eiropas Banku iestāde | 13 | 9 | 0 | 13 | 7 | 2 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 11 | 7 | 0 | 11 | 6 | 0 |
| Eiropas Vides aģentūra | 71 | 46 | 25 | 75 | 43 | 31 |
| Eiropas Policijas birojs | 87 | 82 | 0 | 107 | 84 | 17 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 17 | 13 | 0 | 17 | 11 | 2 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 13 | 13 | 0 | 13 | 12 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 78 | 77 | 0 | 87 | 72 | 13 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 7 | 0 | 10 | 5 | 3 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 77 | 33 | 44 | 56 | 21 | 34 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 649 | 647 | 1 | 298 | 255 | 40 |
| Eurojust | 35 | 31 | 2 | 41 | 31 | 7 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 58 | 55 | 1 | 59 | 50 | 2 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 387 | 151 | 0 | 422 | 149 | 32 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 212 | 202 | 3 | 254 | 205 | 39 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru birojs | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 21 | 20 | 1 | 28 | 21 | 7 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 25 | 0 | 32 | 26 | 4 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 16 | 14 | 1 | 20 | 14 | 4 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 26 | 24 | 0 | 16 | 7 | 5 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 51 | 42 | 0 | 55 | 43 | 4 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 20 | 0 | 24 | 20 | 4 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 50 | 50 | 0 | 56 | 50 | 6 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 15 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 36 | 35 | 0 | 37 | 34 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 39 | 38 | 0 | 43 | 37 | 3 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Kopā | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Miljoni euro

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

5

3

0

6

4

1

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

150

122

26

162

103

55

Frontex

Frontex

121

119

0

145

100

39

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

21

21

0

21

18

2

Eiropas Policijas akadēmija

10

10

0

11

8

2

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

93

89

0

105

85

15

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

57

55

0

72

58

11

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

17

16

0

17

16

1

Eiropas Banku iestāde

13

9

0

13

7

2

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

11

7

0

11

6

0

Eiropas Vides aģentūra

71

46

25

75

43

31

Eiropas Policijas birojs

87

82

0

107

84

17

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

17

13

0

17

11

2

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

13

13

0

13

12

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

78

77

0

87

72

13

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

7

0

10

5

3

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

GNSS

77

33

44

56

21

34

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

649

647

1

298

255

40

Eurojust

Eurojust

35

31

2

41

31

7

Eiropas Jūras drošības aģentūra

58

55

1

59

50

2

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

387

151

0

422

149

32

Eiropas Zāļu aģentūra

212

202

3

254

205

39

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

10

9

1

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru birojs

1

1

0

1

1

0

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

21

20

1

28

21

7

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

25

0

32

26

4

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

16

14

1

20

14

4

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

26

24

0

16

7

5

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

51

42

0

55

43

4

Eiropas Izglītības fonds

21

20

0

21

20

1

Kopienas Augu šķirņu birojs

14

13

0

14

12

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

20

0

24

20

4

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

50

50

0

56

50

6

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

15

0

18

15

1

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

36

35

0

37

34

2

Pētniecības izpildaģentūra

39

38

0

43

37

3

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

0

8

7

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

0

11

10

1

Kopā

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| --- | --- | --- |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests |
| Personāls | 757 | 727 | 4 | 773 | 720 | 21 |
| Administratīvie izdevumi | 274 | 260 | 4 | 361 | 265 | 76 |
| Darbības izdevumi | 1 522 | 1 162 | 99 | 1 263 | 684 | 297 |
| Kopā | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests

Personāls

757

727

4

773

720

21

Administratīvie izdevumi

274

260

4

361

265

76

Darbības izdevumi

1 522

1 162

99

1 263

684

297

Kopā

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

18.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| Miljoni euro |
| --- |
| | Eiropas Savienība | Aģentūras | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 130 000 | 1 710 | (1 137) | 130 573 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (128 043) | (1 451) | 1 137 | (128 357) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1 020) | (394) | 0 | (1 413) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 457 | 167 | 0 | 624 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 97 | (2) | 0 | 96 |
| Budžeta izpildes rezultāts | 1 492 | 31 | 0 | 1 523 |

Miljoni euro

Eiropas Savienība

Aģentūras

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

130 000

1 710

(1 137)

130 573

130 573

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(128 043)

(1 451)

1 137

(128 357)

(128 357)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1 020)

(394)

0

(1 413)

(1 413)

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

457

167

0

624

624

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

97

(2)

0

96

96

Budžeta izpildes rezultāts

1 492

31

0

1 523

PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS

1.1   JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai. Vispārējais budžets – Savienības finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Savienības ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Komisija katru gadu novērtē visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un sagatavo budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz šo budžeta projektu, Padome sagatavo savu nostāju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā projekta galīgu pieņemšanu, un tādējādi budžets kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

1.2   BUDŽETA PRINCIPI

BUDŽETA PRINCIPI

Eiropas Savienības vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

—   vienotības un budžeta precizitātes princips: visiem izdevumiem un ieņēmumiem ir jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas,

—   universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:

nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi),

bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas,

—   gada pārskata princips: apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā,

—   līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām),

—   specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim,

—   norēķinu vienības princips: budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā,

—   pareizas finanšu pārvaldības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus,

—   pārredzamības princips: budžetu, budžeta grozījumus un galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1.3   BUDŽETA STRUKTŪRA

BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| (a) | vispārīgs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

(a)

vispārīgs ieņēmumu dokuments;

| (b) | atsevišķas iedaļas ar ieņēmumu un izdevumu pārskatiem par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs; X iedaļa: Eiropas Ārējās darbības dienests. |
| --- | --- |

(b)

atsevišķas iedaļas ar ieņēmumu un izdevumu pārskatiem par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs; X iedaļa: Eiropas Ārējās darbības dienests.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.

1.4   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

1.4.1   
  Vispārīgs pārskats

Vispārīgs pārskats

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā nošķirtas divu veidu apropriācijas: nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas.

Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Tās aptver Komisijas iedaļas budžeta visas administratīvās nodaļas un visas pārējās iedaļas, ELGF gada apropriācijas un noteiktas tehniskās apropriācijas (atmaksa, aizņēmumu un aizdevumu garantijas utt.). Nediferencēto apropriāciju gadījumā saistību apropriāciju summa ir vienāda ar maksājumu apropriāciju summu.

Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību pārvaldības vajadzībām. Tās ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot Komisijas iedaļas 1. nodaļu. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

—   saistību apropriācijas: sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā,

—   maksājumu apropriācijas: attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.

1.4.2   
  Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir Savienības budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem:

| — | sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Euratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam), |
| --- | --- |

—

sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Euratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam),

sākotnējās

budžeta apropriācijas

pārvietojumiem

| — | kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētās maksājumu apropriācijas, kuras var automātiski pārnest par vienu finanšu gadu tikai saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu; ii) apropriācijas, kuras pārnes ar iestāžu lēmumu vienā no diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un iii) apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants). |
| --- | --- |

—

kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētās maksājumu apropriācijas, kuras var automātiski pārnest par vienu finanšu gadu tikai saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu; ii) apropriācijas, kuras pārnes ar iestāžu lēmumu vienā no diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un iii) apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

pārnestās

apropriācijas

| — | Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido i) atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; ii) EBTA apropriācijas: Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ; iii) ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts); iv) darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts); un v) pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants). |
| --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido i) atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; ii) EBTA apropriācijas: Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ; iii) ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts); iv) darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts); un v) pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants).

Piešķirtie ieņēmumi

1.4.3   
  Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

—   galīgā budžeta apropriācijas= pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi,

—   papildu apropriācijas= piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas,

—   kopā piešķirtās apropriācijas= galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas,

—   gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās)= galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.

(budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās)

1.5   BUDŽETA IZPILDE

BUDŽETA IZPILDE

Budžeta izpildi reglamentē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punktā noteikts, ka: „Komisija izpilda budžeta (...) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”. Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL)

NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem. Minētā starpība, kas atbilst nenokārtotām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek uzņemtas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

2.1   GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula)

2.1.1   
  Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N-1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultāts ietver divus elementus: Eiropas Savienības rezultātu un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā,

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2011. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2010. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas atkal pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver: automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, ietver to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tas ietver arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2010. gadu.

2.1.2   
  Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

SASKAŅOŠANA: SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDE

SASKAŅOŠANA: SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS – BUDŽETA IZPILDE

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2011. g. | 2010. g. |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (1 789) | 17 232 |
| Ieņēmumi |
| Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi | (371) | (3 132) |
| Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi | 2 072 | 1 346 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (236) | (371) |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 3 410 | (7 426) |
| Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi | (936) | (386) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | 1 131 | (678) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (1 211) | (2 798) |
| Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma | 2 000 | 1 760 |
| Uzkrājumu izmaiņas | (2 109) | (323) |
| Citi | (378) | (257) |
| Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK | (91) | (418) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 1 492 | 4 549 |

Miljoni euro

2011. g.

2010. g.

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi

(371)

(3 132)

Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

2 072

1 346

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(236)

(371)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

3 410

(7 426)

Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi

(936)

(386)

Priekšfinansējuma neto ietekme

1 131

(678)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(1 211)

(2 798)

Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

2 000

1 760

Uzkrājumu izmaiņas

(2 109)

(323)

Citi

(378)

(257)

Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK

Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK

(91)

(418)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1 492

1 492

4 549

4 549

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gada uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies Kopienas līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai.

Neto uzkrātos izdevumus

Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.

kuras pārnestas uz nākamo gadu

neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

Uzkrājumu izmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu izmaiņas

citām saskaņotajām summām

2.2   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS (2. tabula)

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS (2. tabula)

Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2010. gada 15. decembrī, tika noteikta 126 527 miljonu euro apmērā, un to finansēs no pašu resursiem 125 106 miljonu euro apmērā. Budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā parasti ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas NKI pašu resursu maksājumos nodrošina precīzu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) ir jābūt līdzsvarotiem.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

2011. gadā tika pieņemti septiņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, 2011. gada budžeta galīgo ieņēmumu kopsumma sasniedza 126 727 miljonus euro. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 118 289 miljoni euro (respektīvi, par 6 816 miljoniem euro mazāk, nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Samazinātās vajadzības pēc pašu resursiem galvenokārt bija skaidrojamas ar 4 539 miljonu euro iekļaušanu no iepriekšējā gada pārpalikuma. Visbeidzot, budžeta grozījumā Nr. 6/2011 iekļauto ieņēmumu prognožu izmaiņu rezultātā tika veikts papildu samazinājums.

Ciktāl tas attiecas uz pašu resursu rezultātu, tradicionālo pašu resursu iekasēšana gandrīz atbilda prognozētajām summām. Proti, tāpēc ka budžeta prognozes, kuras tika mainītas budžeta grozījuma Nr. 4/2011 noteikšanas laikā (tās tika palielinātas par 1 090 miljoniem euro saskaņā ar 2011. gada pavasara jaunajām makroekonomikas prognozēm), tika kārtējo reizi grozītas budžeta grozījumā Nr. 6/2011, lai ņemtu vērā reālo iekasēšanas ritmu. Tādējādi tās samazinājās par EUR 1 200, gandrīz atjaunojot sākotnējo summu.

Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tuvu atbilst galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija spēkā tad, kad EMS neietilpstošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.

Izdevumi:

Izdevumi:

2011. gads bija pašreizējā plānošanas perioda piektais gads, kurā daudzās nozīmīgās programmās paātrinājās maksājumu izpilde. Tomēr, ņemot vērā fiskālās konsolidācijas vispārējo kontekstu dalībvalstīs, maksājumu apropriāciju palielinājums budžetā bija ierobežots un izrādījās nepietiekams, lai gada gaitā segtu maksājumu vajadzības. Tas bija arī zemāks par to līmeni, kas būtu palīdzējis samazināt nenokārtoto saistību apjomu (RAL = reste à liquider).

RAL

reste à liquider

Attiecībā uz saistībām apstiprinātais budžets un līdz ar to arī noteiktie politiskie mērķi tika pilnībā izpildīti (99,6 %). Gada laikā bija šādi pielāgojumi – 240 miljoni euro Eiropas Solidaritātes fondam kā izdevumi, kas ir neparedzami pēc to rakstura, un 41 miljons euro 18. sadaļai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (galvenokārt FRONTEX). No kopējās izpildes 141 204 miljonu euro apmērā neizmantoti palika 617 miljoni euro. Pēc pārnešanas uz 2012. gadu tiek anulēta summa 316 miljonu euro apmērā, kā arī neizmantotā rezerve Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam 371 miljona euro apmērā un neizlietotās provizoriskās apropriācijas 2 miljonu euro apmērā.

FRONTEX

Maksājumu apropriāciju – 125 145 miljonu euro – pilnīga izpilde atbilst 98,8 % izpildes līmenim. Gada gaitā kopējās apropriācijas tika grozītas, budžeta grozījumā Nr. 6/2011 apstiprinot papildu 200 miljonu euro Eiropas Sociālajam fondam (ESF). Vēl 253 miljoni euro šajā budžeta grozījumā tika pārcelti no lauku attīstības jomas uz ESF, un budžeta lēmējinstitūcijas pārvedums DEC 52/2011 šim fondam nodrošināja vēl papildu 601 miljonu euro. Neskatoties uz šiem pasākumiem, maksājumu pieprasījumu skaita pieaugums gada pēdējās trīs nedēļās, kā arī uz vajadzīgo maksājumu apropriāciju trūkums nozīmēja, ka prasījumi aptuveni 11 miljardu euro apmērā tiks izpildīti tikai 2012. gadā.

Neizmantoto ierosināto apropriāciju summa, izņemot rezerves, bija 1 580 miljoni euro (2010. gadā – 3 243 miljoni euro), un pēc pārnešanas uz 2012. gadu tiek anulēti kopsummā 560 miljoni euro (2010. gadā – 1 730 miljoni euro) galvenokārt 2. un 4. izdevumu kategorijā. Provizoriskās maksājumu apropriācijas 2 miljonu euro apmērā palika neizmantotas.

Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcijām, to attiecīgo kontekstu, to pamatojumu un to ietekmi ir sniegta Komisijas 2011. gada ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību A daļā "Pārskats budžeta līmenī" un B daļā par katru daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju.

2.3   IEŅĒMUMI (3. tabula)

IEŅĒMUMI (3. tabula)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Tas ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā: "Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem." Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pastāv trīs pašu resursu kategorijas: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms Apvienotās Karalistes labā, kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa.

Pašu resursu piešķīrums tiek veikts saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā Nr. 2007/436/EK, Euratom, par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2007. gada PRL). 2007. gada PRL stājās spēkā 2009. gada 1. martā. Tomēr tas sāka darboties 2007. gada 1. janvārī. Līdz ar to 2009. budžeta gadā tika ņemts vērā atpakaļejošais spēks.

2.3.1   
  Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstu ceturkšņa pārskatā Komisijai iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas),

| — | norakstītās summas (kas saskaņā ar Regulas 1150/2000 17. panta 2. punktu nav iespējams darīt pieejamas), |
| --- | --- |

—

norakstītās summas (kas saskaņā ar Regulas 1150/2000 17. panta 2. punktu nav iespējams darīt pieejamas),

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts izraudzītā struktūrā vēlākais pirmajā darbadienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

2.3.2   
  PVN resursi un NKI resursi

PVN resursi un NKI resursi

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada PRL 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai ir 0,225 %, Vācijai – 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI. PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI bāzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz pirmajai decembra darbadienai gadā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi noteikt. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.3   
  Apvienotās Karalistes korekcija

Apvienotās Karalistes korekcija

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai "budžeta nelīdzsvarotībai" un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikts mazāks korekcijas finansējums (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

2.3.4   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadome secināja, ka Nīderlande un Zviedrija saņems savu ikgadējo NKI iemaksu bruto samazinājumus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tādējādi šis kompensācijas mehānisms paredz, ka Nīderlande saņem savu ikgadējo NKI iemaksu bruto samazinājumu 605 miljonu euro apmērā un Zviedrija saņem ikgadējo NKI iemaksu bruto samazinājumu 150 miljonu euro apmērā, rēķinot 2004. gada cenās.

2.4   IZDEVUMI (4.–13. tabula)

IZDEVUMI (4.–13. tabula)

2.4.1   
  Finanšu shēma 2007.–2013. gadam

Finanšu shēma 2007.–2013. gadam

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljoni euro

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas:

Saistību apropriācijas:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Maksājumu apropriācijas kopā

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2011. finanšu gads bija piektais, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2011. gadā ir 142 272 miljoni euro, kas ir līdzvērtīgi 1,15 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 133 700 miljoni euro, t. i., 1,08 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīta finanšu shēma pašreizējās cenās.

Izdevumu 1. kategorija –   ilgtspējīga izaugsme

Izdevumu 1. kategorija –

ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.

| — | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām.

| — | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

Izdevumu 2. kategorija –   dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija –

dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē 2002. gada oktobrī.

Natura

Izdevumu 3. kategorija –   pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Izdevumu 3. kategorija –

pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi – tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| — | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

—

3a. Brīvība, drošība un tiesiskums

| — | 3b. Pilsoniskums |
| --- | --- |

—

3b. Pilsoniskums

Izdevumu 4. kategorija –   ES – globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija –

ES – globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Kaut arī Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.

Izdevumu 5. kategorija –   administrācija

Izdevumu 5. kategorija –

administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

Izdevumu 6. kategorija –   kompensācijas

Izdevumu 6. kategorija –

kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.4.2   
  Politikas jomas

Politikas jomas

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām. ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABM

ABB

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

2.5   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)

Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām.

Attiecībā uz EĀDD jāatzīmē, ka papildus dienesta paša budžetam tas saņem arī iemaksas no Komisijas (202 miljoni euro) un EAF (50 miljoni euro). Šie budžeta kredīti tiek nodoti EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi) tā, lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas personālu, kas strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

---

(1)  Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati tālāk norādītajās budžeta tabulās var nesakrist.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2011. gada 1. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2011. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68, ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

2

(3)  pēc EFSM obligāciju izslēgšanas un ES sniegtā ieguldījuma, ko iemaksāja 2012. gada februārī

3

(4)  Garantiju fonda turējumā ir EFSM obligācijas, ko izdevusi Komisija, tāpēc tās ir jāizslēdz.

4

(5)  EZF: Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) aizstāja Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) 2007.-2013. gada plānošanas periodā.

5

(6)  Izmaksāts 2012. gadā, tāpēc nav iekļauts ES bilancē 2011. gada 31. decembrī.

6

(7)  Ar piemērotu korekcijas koeficientu ("kk").

7

(8)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

8

(9)  Konsolidēts pirmo reizi 2011. gadā.

9

(10)  Konsolidēts pirmo reizi 2011. gadā.

10

(11)  Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

11

(12)  No šīs summas EBTA kopsumma 2011. gadā ir (5) miljoni euro, 2010. gadā — 9 miljoni euro.

12

(13)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

13

(14)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

14

---

| 14.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 348/130

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS

2012/C 348/02

| I. | Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus (1), ko veido konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus (1), ko veido konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  c) | Vadības atbildība par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

c)

Vadības atbildība par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

| d) | Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Fondu darbību īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

d)

Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Fondu darbību īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi būtiski neatbilst Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi būtiski neatbilst Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus konsolidētajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi. |
| --- | --- |

V.

Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus konsolidētajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| VII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

| VIII. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

VIII.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Saistības

Atzinums par pārskatiem pakārtoto saistību likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas.

Maksājumi

Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| X. | Palāta secina, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību. Politikas grupās “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”, “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”, “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, “Nodarbinātība un sociālās lietas”, kā arī “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 3,9 %. |
| --- | --- |

X.

Palāta secina, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību. Politikas grupās “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”, “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”, “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, “Nodarbinātība un sociālās lietas”, kā arī “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 3,9 %.

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XI. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

XI.

Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2011. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

2012. gada 6. septembrī

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citas skaidrojošas piezīmes.

2

(3)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2011. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši šiem Komisijas grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

3

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

---