# Den Europæiske Unions C 344/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.344.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 344 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang12. november 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.344.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 344

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang12. november 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2012/C 344/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011, med institutionernes svar | 1 |
| 2012/C 344/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2011, med Kommissionens svar | 243 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2012/C 344/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011, med institutionernes svar

1

2012/C 344/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2011, med Kommissionens svar

243

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 12.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/1

---

Image

I medfør af artikel 287 stk. 1 og 4, i EUF-traktaten samt artikel 129 og 143 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1081/2010, og artikel 139 og 156 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 6. september 2012

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2011.

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (formand), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

2012/C 344/01

INDHOLD

Generel indledning

| Kapitel 1— | Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- |

Kapitel 1—

| Kapitel 2— | Indtægter |
| --- | --- |

Kapitel 2—

| Kapitel 3— | Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte |
| --- | --- |

Kapitel 3—

| Kapitel 4— | Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed |
| --- | --- |

Kapitel 4—

| Kapitel 5— | Regionalpolitik, energi og transport |
| --- | --- |

Kapitel 5—

| Kapitel 6— | Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling |
| --- | --- |

Kapitel 6—

| Kapitel 7— | Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse |
| --- | --- |

Kapitel 7—

| Kapitel 8— | Forskning og andre interne politikker |
| --- | --- |

Kapitel 8—

| Kapitel 9— | Administrationsudgifter og andre udgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9—

| Kapitel 10— | Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet |
| --- | --- |

Kapitel 10—

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer den som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted: www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer den som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted: www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Dette er Rettens 35. årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget. Den dækker regnskabsåret 2011. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.2.

Dette er Rettens 35. årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget. Den dækker regnskabsåret 2011. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

| 0.3. | EU’s almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Retten sender sin årsberetning til de nationale parlamenter samtidig med, at den sendes til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

0.3.

EU’s almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Retten sender sin årsberetning til de nationale parlamenter samtidig med, at den sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.

| 0.4. | Det centrale element i årsberetningen er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions årsregnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen, og det materiale, der følger, redegør hovedsagelig for den revision, der ligger til grund for erklæringen. |
| --- | --- |

0.4.

Det centrale element i årsberetningen er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions årsregnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen, og det materiale, der følger, redegør hovedsagelig for den revision, der ligger til grund for erklæringen.

| 0.5. | Årsberetningen er bygget op på følgende måde:






  — | Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed samt en oversigt over forvaltningen af budgettet i 2011. Bilag 1.3 til kapitel 1 indeholder oplysninger fra det konsoliderede årsregnskab for 2011. Dette bilag erstatter til dels bilaget »finansielle oplysninger om det almindelige budget« til tidligere årsberetninger. Uddybende oplysninger om 2011 findes i det offentliggjorte konsoliderede regnskab og Europa-Kommissionens årsrapport, der begge findes på
  www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Årsberetningen er bygget op på følgende måde:

—

Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed samt en oversigt over forvaltningen af budgettet i 2011. Bilag 1.3 til kapitel 1 indeholder oplysninger fra det konsoliderede årsregnskab for 2011. Dette bilag erstatter til dels bilaget »finansielle oplysninger om det almindelige budget« til tidligere årsberetninger. Uddybende oplysninger om 2011 findes i det offentliggjorte konsoliderede regnskab og Europa-Kommissionens årsrapport, der begge findes på

www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011.

| — | Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU’s indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU’s budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-2013, som udstikker EU’s bredt formulerede flerårige udgiftsplaner. |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU’s indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU’s budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-2013, som udstikker EU’s bredt formulerede flerårige udgiftsplaner.

| — | Kapitel 10 analyserer den vurdering af Kommissionens performance, som fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra tre af dens generaldirektører, der gøres rede for væsentlige fælles temaer i de særberetninger, som Retten vedtog i 2011, og Kommissionens evalueringsrapport dækkes kort. |
| --- | --- |

—

Kapitel 10 analyserer den vurdering af Kommissionens performance, som fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra tre af dens generaldirektører, der gøres rede for væsentlige fælles temaer i de særberetninger, som Retten vedtog i 2011, og Kommissionens evalueringsrapport dækkes kort.

| 0.6. | De specifikke vurderingers struktur er ændret. I dette års årsberetning er kapitlet om landbrug og naturressourcer i den form, som det har haft i de seneste årsberetninger, blevet erstattet af to specifikke vurderinger og kapitler:






  — | Landbrug: markedsstøtte og direkte støtteordninger og |
| --- | --- | --- |

0.6.

De specifikke vurderingers struktur er ændret. I dette års årsberetning er kapitlet om landbrug og naturressourcer i den form, som det har haft i de seneste årsberetninger, blevet erstattet af to specifikke vurderinger og kapitler:

—

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtteordninger og

| — | Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed. |
| --- | --- |

—

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed.

| 0.7. | Endvidere er kapitlet om samhørighed, energi og transport blevet erstattet af to specifikke vurderinger og kapitler:






  — | Regional politik, energi og transport og |
| --- | --- | --- |

0.7.

Endvidere er kapitlet om samhørighed, energi og transport blevet erstattet af to specifikke vurderinger og kapitler:

—

Regional politik, energi og transport og

| — | Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling. |
| --- | --- |

—

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling.

| 0.8. | De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på: resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed, en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt, og en undersøgelse af, om Kommissionens ledelsesudtalelser er pålidelige. |
| --- | --- |

0.8.

De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på: resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed, en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt, og en undersøgelse af, om Kommissionens ledelsesudtalelser er pålidelige.

| 0.9. | Som tidligere år indeholder årsberetningen bemærkninger til Europa-Kommissionens sammenfattende rapport, i hvilken Kommissionen påtager sig det politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet, jf. punkt 1.24 til 1.30. I sin sammenfattende rapport for 2011 har Kommissionen valgt at fremsætte kritiske bemærkninger om den effekt, som Rettens nuværende revisionsmetoder og den planlagte udvikling af dem i 2012 og senere år kan have på skønnene vedrørende fejlforekomst. |
| --- | --- |

0.9.

Som tidligere år indeholder årsberetningen bemærkninger til Europa-Kommissionens sammenfattende rapport, i hvilken Kommissionen påtager sig det politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet, jf. punkt 1.24 til 1.30. I sin sammenfattende rapport for 2011 har Kommissionen valgt at fremsætte kritiske bemærkninger om den effekt, som Rettens nuværende revisionsmetoder og den planlagte udvikling af dem i 2012 og senere år kan have på skønnene vedrørende fejlforekomst.

| 0.10. | Retten mener, at det er for tidligt at fremsætte sådanne bemærkninger, og at de er ukorrekte. Endvidere skal Retten anføre, at en sådan udvikling i revisionsstrategien og -metoden afspejler udviklingen i revisionsforholdene, herunder den måde, hvorpå de reviderede enheder forvalter udgifterne. Retten vil, som altid, give en passende og gennemskuelig forklaring på enhver udvikling i metodologien og virkningen heraf, når tiden er inde. |
| --- | --- |

0.10.

Retten mener, at det er for tidligt at fremsætte sådanne bemærkninger, og at de er ukorrekte. Endvidere skal Retten anføre, at en sådan udvikling i revisionsstrategien og -metoden afspejler udviklingen i revisionsforholdene, herunder den måde, hvorpå de reviderede enheder forvalter udgifterne. Retten vil, som altid, give en passende og gennemskuelig forklaring på enhver udvikling i metodologien og virkningen heraf, når tiden er inde.

| 0.11. | Kommissionens svar til Rettens bemærkninger — eller svar fra andre EU-institutioner og -organer, hvor det er relevant — fremlægges i beretningen. I beskrivelsen af sine revisionsresultater og konklusioner tager Retten hensyn til den reviderede enheds svar. Som ekstern revisor har Retten imidlertid til opgave at rapportere sine revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af årsregnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.11.

Kommissionens svar til Rettens bemærkninger — eller svar fra andre EU-institutioner og -organer, hvor det er relevant — fremlægges i beretningen. I beskrivelsen af sine revisionsresultater og konklusioner tager Retten hensyn til den reviderede enheds svar. Som ekstern revisor har Retten imidlertid til opgave at rapportere sine revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af årsregnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning

Indledning

Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2011

Regnskabernes rigtighed

Transaktionernes formelle rigtighed

Resumé af de DAS-specifikke vurderinger

Sammenligning med de(t) foregående års resultater

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Indledning

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Kommissionens sammenfattende rapport

Budgetforvaltning

Budgetbevillinger til forpligtelser og betalinger

Udnyttelsen af betalingsbevillinger ved årets udgang

Uindfriede budgetforpligtelser

| RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3),

| | | (3), |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Regnskabernes rigtighed

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for årsregnskabet

| |
| --- |

Indtægter

Forpligtelser

| |
| --- |

Betalinger

| |
| --- |

6. september 2012

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

| 1.1. | Dette kapitel i årsberetningen:






  — | beskriver baggrunden for Rettens revisionserklæring (DAS-erklæringen) (4) og giver et resumé og en analyse af de revisionsresultater og konklusioner, der ligger til grund for denne erklæring (jf. punkt 1.2-1.30) |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dette kapitel i årsberetningen:

—

beskriver baggrunden for Rettens revisionserklæring (DAS-erklæringen) (4) og giver et resumé og en analyse af de revisionsresultater og konklusioner, der ligger til grund for denne erklæring (jf. punkt 1.2-1.30)

| — | analyserer de centrale data om budgetforvaltningen i 2011 (jf. punkt 1.31-1.38) |
| --- | --- |

—

analyserer de centrale data om budgetforvaltningen i 2011 (jf. punkt 1.31-1.38)

| — | forklarer, hvordan Retten foretager sin DAS-revision (jf.
  bilag 1.1
  ) og |
| --- | --- |

—

forklarer, hvordan Retten foretager sin DAS-revision (jf.
  bilag 1.1
  ) og

| — | præsenterer de foranstaltninger, Kommissionen har truffet som reaktion på de foregående års bemærkninger om regnskabernes rigtighed. Det indeholder også Kommissionens reaktion på Rettens anbefalinger i tidligere årsberetninger, særlig om inddrivelser og finansielle korrektioner og om den øgede anvendelse af forfinansiering (jf.
  bilag 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

præsenterer de foranstaltninger, Kommissionen har truffet som reaktion på de foregående års bemærkninger om regnskabernes rigtighed. Det indeholder også Kommissionens reaktion på Rettens anbefalinger i tidligere årsberetninger, særlig om inddrivelser og finansielle korrektioner og om den øgede anvendelse af forfinansiering (jf.
  bilag 1.2
  ).

| 1.2. | Revisionsretten afgiver en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten kan supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder (5). |
| --- | --- |

1.2.

Revisionsretten afgiver en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten kan supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder (5).

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om rigtigheden af den Europæiske Unions regnskaber, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Den Europæiske Unions indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om det konsoliderede årsregnskab giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2011 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.8). |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om rigtigheden af den Europæiske Unions regnskaber, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Den Europæiske Unions indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om det konsoliderede årsregnskab giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2011 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.8).

| 1.4. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for årsregnskabet for 2011, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.9-1.15, hvor der gives en oversigt over revisionsresultaterne, og kapitel 2-9, hvor der redegøres nærmere herfor). |
| --- | --- |

1.4.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for årsregnskabet for 2011, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.9-1.15, hvor der gives en oversigt over revisionsresultaterne, og kapitel 2-9, hvor der redegøres nærmere herfor).

| 1.5. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne udtale sig om pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser, dvs. generaldirektørernes erklæringer og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenestegrene og den dertil knyttede sammenfattende rapport, er at vurdere, i hvilken udstrækning de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den økonomiske forvaltning (herunder restfejlfrekvensen), og at bidrage til Rettens samlede sikkerhed (jf. punkt 1.16-1.30 samt »Systemernes effektivitet« i kapitel 2-9). |
| --- | --- |

1.5.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne udtale sig om pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser, dvs. generaldirektørernes erklæringer og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenestegrene og den dertil knyttede sammenfattende rapport, er at vurdere, i hvilken udstrækning de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den økonomiske forvaltning (herunder restfejlfrekvensen), og at bidrage til Rettens samlede sikkerhed (jf. punkt 1.16-1.30 samt »Systemernes effektivitet« i kapitel 2-9).

REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE REGNSKABSÅRET 2011

Regnskabernes rigtighed

| 1.6. | Rettens bemærkninger gælder Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2011, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningen (6), og som Retten modtog den 31. juli 2012. Det konsoliderede årsregnskab består af:






  a) | det konsoliderede regnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger |
| --- | --- | --- |

1.6.

Rettens bemærkninger gælder Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2011, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningen (6), og som Retten modtog den 31. juli 2012. Det konsoliderede årsregnskab består af:

a)

det konsoliderede regnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger

| b) | den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter samt de tilhørende bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter samt de tilhørende bemærkninger.

| 1.7. | Kommissionens regnskabsfører har afgivet en erklæring til Retten om, at det konsoliderede årsregnskab er fuldstændigt og rigtigt på alle væsentlige punkter. |
| --- | --- |

1.7.

Kommissionens regnskabsfører har afgivet en erklæring til Retten om, at det konsoliderede årsregnskab er fuldstændigt og rigtigt på alle væsentlige punkter.

| 1.8. | Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab for 2011 viste, at dette var uden væsentlig fejlinformation (jf. også
  bilag 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.8.

Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab for 2011 viste, at dette var uden væsentlig fejlinformation (jf. også
  bilag 1.2
  ).

Transaktionernes formelle rigtighed

Resumé af de DAS-specifikke vurderinger

| 1.9. | Rettens specifikke vurderinger vedrørende indtægter findes i kapitel 2 og vedrørende udgifter i kapitel 3-9 om de forskellige grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Rettens specifikke vurderinger vedrørende indtægter findes i kapitel 2 og vedrørende udgifter i kapitel 3-9 om de forskellige grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.1
  ).

Tabel 1.1 —   Betalinger i 2011 fordelt på kapitlerne i årsberetningen

| (millioner euro) |
| --- |
| Sektioner (S), afsnit (A)
   (36)
  og kapitler (K)
   (36)
  svarende til kontoplanen for 2011, fordelt på kapitlerne i Rettens årsberetning | Betalinger afholdt i 2011
   (37) | I % af det samlede beløb |
| Kapitler i årsberetningen |
| Kapitel 3: Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 43 809 | 33,9 % |
| Den Europæiske Landbrugsgarantifond (A.05 K01-03, 06-08) | 43 809 | 33,9 % |
| Kapitel 4: Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed | 13 876 | 10,7 % |
| Udvikling af landdistrikter (A.05 C04-05) | 12 399 | 9,6 % |
| Miljø og klimaindsats (A.07) | 240 | 0,2 % |
| Fiskeri og maritime anliggender (A.11) | 731 | 0,6 % |
| Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17) | 506 | 0,4 % |
| Kapitel 5: Regionalpolitik, energi og transport | 34 842 | 26,9 % |
| Mobilitet og transport (A.06) | 1 042 | 0,8 % |
| Regionalpolitik (A.13) | 32 911 | 25,4 % |
| Energi (A 32) | 889 | 0,7 % |
| Kapitel 6: Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling | 10 299 | 8,0 % |
| Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (A.04) | 10 299 | 8,0 % |
| Kapitel 7: Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 6 201 | 4,8 % |
| Eksterne forbindelser (A.19) | 3 156 | 2,4 % |
| Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21) | 1 175 | 0,9 % |
| Udvidelse (A.22) | 835 | 0,6 % |
| Humanitær bistand (A.23) | 1 035 | 0,8 % |
| Kapitel 8: Forskning og andre interne politikker | 10 591 | 8,2 % |
| Økonomiske og finansielle anliggender (A.01) | 319 | 0,2 % |
| Erhvervspolitik (A.02) | 1 213 | 0,9 % |
| Konkurrence (A.03) | 0 | 0,0 % |
| Forskning (A.08) | 4 283 | 3,3 % |
| Informationssamfundet og medier (A.09) | 1 357 | 1,0 % |
| Direkte forskning (A.10) | 89 | 0,1 % |
| Det indre marked (A.12) | 34 | 0,0 % |
| Uddannelse og kultur (A.15) | 2 283 | 1,8 % |
| Kommunikation (A.16) | 134 | 0,1 % |
| Et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed (A.18) | 868 | 0,7 % |
| Handel (A.20) | 11 | 0,0 % |
| Kapitel 9: Administrationsudgifter og andre udgifter | 9 777 | 7,6 % |
| Parlamentet (S. I) | 1 580 | 1,2 % |
| Rådet (S. II) | 547 | 0,4 % |
| Kommissionen (S. III) | 6 264 | 4,8 % |
| Domstolen (S. IV) | 334 | 0,3 % |
| Revisionsretten (S. V) | 137 | 0,1 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI) | 126 | 0,1 % |
| Regionsudvalget (S. VII) | 91 | 0,1 % |
| Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII) | 9 | 0,0 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (S. IX) | 7 | 0,0 % |
| Tjenesten for EU's optræden udadtil (S.X) | 682 | 0,5 % |
| I alt | 129 395 | 100,0 % |

(millioner euro)

Sektioner (S), afsnit (A)
   (36)
  og kapitler (K)
   (36)
  svarende til kontoplanen for 2011, fordelt på kapitlerne i Rettens årsberetning

Betalinger afholdt i 2011
   (37)

I % af det samlede beløb

Kapitler i årsberetningen

Kapitel 3: Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

43 809

33,9 %

Den Europæiske Landbrugsgarantifond (A.05 K01-03, 06-08)

43 809

33,9 %

Kapitel 4: Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

13 876

10,7 %

Udvikling af landdistrikter (A.05 C04-05)

12 399

9,6 %

Miljø og klimaindsats (A.07)

240

0,2 %

Fiskeri og maritime anliggender (A.11)

731

0,6 %

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17)

506

0,4 %

Kapitel 5: Regionalpolitik, energi og transport

34 842

26,9 %

Mobilitet og transport (A.06)

1 042

0,8 %

Regionalpolitik (A.13)

32 911

25,4 %

Energi (A 32)

889

0,7 %

Kapitel 6: Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling

10 299

8,0 %

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (A.04)

10 299

8,0 %

Kapitel 7: Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

6 201

4,8 %

Eksterne forbindelser (A.19)

3 156

2,4 %

Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21)

1 175

0,9 %

Udvidelse (A.22)

835

0,6 %

Humanitær bistand (A.23)

1 035

0,8 %

Kapitel 8: Forskning og andre interne politikker

10 591

8,2 %

Økonomiske og finansielle anliggender (A.01)

319

0,2 %

Erhvervspolitik (A.02)

1 213

0,9 %

Konkurrence (A.03)

0

0,0 %

Forskning (A.08)

4 283

3,3 %

Informationssamfundet og medier (A.09)

1 357

1,0 %

Direkte forskning (A.10)

89

0,1 %

Det indre marked (A.12)

34

0,0 %

Uddannelse og kultur (A.15)

2 283

1,8 %

Kommunikation (A.16)

134

0,1 %

Et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed (A.18)

868

0,7 %

Handel (A.20)

11

0,0 %

Kapitel 9: Administrationsudgifter og andre udgifter

9 777

7,6 %

Parlamentet (S. I)

1 580

1,2 %

Rådet (S. II)

547

0,4 %

Kommissionen (S. III)

6 264

4,8 %

Domstolen (S. IV)

334

0,3 %

Revisionsretten (S. V)

137

0,1 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI)

126

0,1 %

Regionsudvalget (S. VII)

91

0,1 %

Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII)

9

0,0 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (S. IX)

7

0,0 %

Tjenesten for EU's optræden udadtil (S.X)

682

0,5 %

I alt

129 395

100,0 %

| 1.10. | Retten konkluderer, at indtægterne (130 000 millioner euro) (7) og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (9 777 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 2.35, 2.36 og 9.30-9.32). Forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder var også uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

1.10.

Retten konkluderer, at indtægterne (130 000 millioner euro) (7) og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (9 777 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 2.35, 2.36 og 9.30-9.32). Forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder var også uden væsentlig fejlforekomst.

| 1.11. | Retten konkluderer, at gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse (6 201 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var delvis effektive. Der var imidlertid en væsentlig fejlforekomst i de mellemliggende og endelige betalinger (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 7.26 og 7.27). |
| --- | --- |

1.11.

Retten konkluderer, at gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse (6 201 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var delvis effektive. Der var imidlertid en væsentlig fejlforekomst i de mellemliggende og endelige betalinger (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 7.26 og 7.27).

| 1.11. | Kommissionen har udformet sine kontroller, så de dækker de flerårige projekters samlede løbetid. Den er af den opfattelse, at disse tilsyns- og kontrolsystemer er effektive og er forbedret væsentligt år for år. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Retten konkluderer, at følgende grupper af politikområder var væsentlig fejlbehæftede: landbrug: markedsstøtte og direkte støtte (godtgjorte udgifter: 43 801 millioner euro (8)), udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (godtgjorte udgifter: 13 310 millioner euro (8)), regionalpolitik, energi og transport (godtgjorte udgifter: 33 373 millioner euro (8)), beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (godtgjorte udgifter: 10 171 million euro (8)) samt forskning og andre interne politikker (betalinger: 10 591 million euro). Retten konkluderede endvidere, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende disse grupper af politikområder var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 3.42 og 3.43, 4.51 og 4.52, 5.70 og 5.71, 6.27 og 6.28 samt 8.37 og 8.38). |
| --- | --- |

1.12.

Retten konkluderer, at følgende grupper af politikområder var væsentlig fejlbehæftede: landbrug: markedsstøtte og direkte støtte (godtgjorte udgifter: 43 801 millioner euro (8)), udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (godtgjorte udgifter: 13 310 millioner euro (8)), regionalpolitik, energi og transport (godtgjorte udgifter: 33 373 millioner euro (8)), beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (godtgjorte udgifter: 10 171 million euro (8)) samt forskning og andre interne politikker (betalinger: 10 591 million euro). Retten konkluderede endvidere, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende disse grupper af politikområder var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 3.42 og 3.43, 4.51 og 4.52, 5.70 og 5.71, 6.27 og 6.28 samt 8.37 og 8.38).

| 1.13. | Retten konkluderer, at betalingerne samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende betalinger generelt var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.13.

Retten konkluderer, at betalingerne samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende betalinger generelt var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  ).

| 1.12-1.13 | Landbrug: Med hensyn til spørgsmålet om markedsstøtte og direkte støtte, så er der ifølge Kommissionen ganske vist sket en stigning i den mest sandsynlige fejlprocent, som Retten har konstateret for regnskabsåret 2011, sammenlignet med året forinden, men den ligger stadig inden for det normale statistiske udsving fra et år til et andet, og der er ikke tegn på, at kvaliteten af forvaltningen og kontrollen af medlemsstaternes udgifter generelt er faldet. Taget under et er de fejlprocenter, som Retten har konstateret i de seneste år, ifølge Kommissionen tilstrækkeligt overbevisende til, at det kan fastslås, at den mest sandsynlige fejlprocent for EGFL ligger forholdsvis tæt på væsentlighedstærsklen på 2 %. Hvad udviklingen af landdistrikter angår, så viser Kommissionens egen vurdering af, hvor mange uberettigede betalinger der har fundet sted, at udviklingen er gået den gale vej. Kommissionens vurdering er foretaget på grundlag af det statistiske kontrolmateriale, som medlemsstaterne har indsendt i 2011. Det fik generaldirektøren for GD AGRI til at tage forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2011. Der er blevet anvist en række korrigerende foranstaltninger til at rette op på situationen. Med hensyn til de gældende tilsyns- og kontrolordninger på landbrugsområdet er det Kommissionens opfattelse, at IACS, som har dækket 91 % af alle EGFL-udgifter, generelt udgør en effektiv kontrolordning i bestræbelserne på at begrænse risikoen for fejl eller uberettigede udgifter, og den vil gerne gøre opmærksom på, at de resterende risici for EU-budgettet i tilstrækkeligt omfang er dækket af den efterprøvende regnskabsafslutning. Jf. svarene på punkt 3.10, 3.14-3.15, 3.42, 4.10, 4.43, 4.51 og 4.52.

  Den sammenlagt mest sandsynlige fejlprocent for regionalpolitik, transport, energi og beskæftigelse og sociale anliggender er, således som det fremgår af tabel 1.3, faldet markant i forhold til 2010, nemlig fra 7,7 % til 5,1 %. Fejlprocenten for alle dele af det tidligere politikområde for samhørighed, energi og transport (mest sandsynlige fejlprocent på 6 % for regionalpolitik, energi og transport og 2,2 % for beskæftigelse) ligger for tredje år i træk langt under de satser, som Revisionsretten konstaterede i perioden 2006-2008. Denne positive udvikling skyldes, at kontrolbestemmelserne er blevet forstærket i programmeringsperioden 2007-2013, at Kommissionen fører den konsekvente politik, at betalingerne afbrydes/suspenderes, hvis der konstateres mangler, hvilket er i overensstemmelse med dens 2008-handlingsplan, og at forenklingsforanstaltningerne i bestemmelserne for den nuværende programmeringsperiode har båret frugt. Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats mod de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater.


  Med hensyn til forskning og andre interne politikker mener Kommissionen, at dens ledelses- og kontrolsystemer set ud fra et forvaltningsperspektiv — dvs. en afbalancering af målsætningerne for lovlighed og regelmæssighed i forhold til betragtningerne om en kontrols risikoproportionalitet og omkostningseffektivitet — giver en fornuftig sikkerhed afhængig af de forbehold, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede måtte tage.


  Kommissionen vil overveje fordele og omkostninger ved Rettens anbefalinger, inden den træffer og/eller fremsætter forslag om passende foranstaltninger, idet den især henviser til finansforordningen vedrørende EU's budget (artikel 22a, stk. 2, litra f), i forordningen om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen og artikel 28, stk. 2b, litra g), i den nye finansforordning) og de foreslåede reduktioner i de ressourcer, som Kommissionen har til sin rådighed, og de tiltag, der for øjeblikket træffes i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.12-1.13

Den sammenlagt mest sandsynlige fejlprocent for regionalpolitik, transport, energi og beskæftigelse og sociale anliggender er, således som det fremgår af tabel 1.3, faldet markant i forhold til 2010, nemlig fra 7,7 % til 5,1 %. Fejlprocenten for alle dele af det tidligere politikområde for samhørighed, energi og transport (mest sandsynlige fejlprocent på 6 % for regionalpolitik, energi og transport og 2,2 % for beskæftigelse) ligger for tredje år i træk langt under de satser, som Revisionsretten konstaterede i perioden 2006-2008. Denne positive udvikling skyldes, at kontrolbestemmelserne er blevet forstærket i programmeringsperioden 2007-2013, at Kommissionen fører den konsekvente politik, at betalingerne afbrydes/suspenderes, hvis der konstateres mangler, hvilket er i overensstemmelse med dens 2008-handlingsplan, og at forenklingsforanstaltningerne i bestemmelserne for den nuværende programmeringsperiode har båret frugt. Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats mod de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater.

Med hensyn til forskning og andre interne politikker mener Kommissionen, at dens ledelses- og kontrolsystemer set ud fra et forvaltningsperspektiv — dvs. en afbalancering af målsætningerne for lovlighed og regelmæssighed i forhold til betragtningerne om en kontrols risikoproportionalitet og omkostningseffektivitet — giver en fornuftig sikkerhed afhængig af de forbehold, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede måtte tage.

Kommissionen vil overveje fordele og omkostninger ved Rettens anbefalinger, inden den træffer og/eller fremsætter forslag om passende foranstaltninger, idet den især henviser til finansforordningen vedrørende EU's budget (artikel 22a, stk. 2, litra f), i forordningen om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen og artikel 28, stk. 2b, litra g), i den nye finansforordning) og de foreslåede reduktioner i de ressourcer, som Kommissionen har til sin rådighed, og de tiltag, der for øjeblikket træffes i medlemsstaterne.

Tabel 1.2 —   Sammendrag af resultaterne af revisionen med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed i 2011

| Gruppe af politikområder | Betalinger


  (millioner euro) | Vurdering af de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer
   (39) | Mest sandsynlige fejlforekomst


  (%) | Konfidensinterval


  (%) | Fejlfrekvens
   (40)


  (%) | Revisionskonklusioner |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse | Øvre fejlgrænse |
| Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte (38) | 43 801 (41) | Delvis effektive | 2,9
   (46) | 1,1 | 4,7 | 39 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (38) | 13 310 (42) | Delvis effektive | 7,7
   (47) | 4,5 | 10,9 | 57 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Regionalpolitik, energi og transport (38) | 33 373 (43) | Delvis effektive | 6,0 | 3,0 | 9,0 | 59 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (38) | 10 171 (44) | Delvis effektive | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 6 201 | Delvis effektive | 1,1 | 0,0 | 2,4 | 33 | Uden væsentlig fejlforekomst |
| Forskning og andre interne politikker | 10 591 | Delvis effektive | 3,0 | 1,1 | 4,9 | 49 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Administrationsudgifter og andre udgifter | 9 777 | Effektive | 0,1 | 0,0 | 0,3 | 7 | Uden væsentligt fejlforekomst |
| Samlet revideret population | 127 224 (45) | Delvis effektive | 3,9
   (48) | 3,0 | 4,8 | 44 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Indtægter | 130 000 (49) | Effektive | 0,8 | 0,0 | 2,4 | 2 | Uden væsentligt fejlforekomst |

Gruppe af politikområder

Betalinger

(millioner euro)

Vurdering af de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer
   (39)

Mest sandsynlige fejlforekomst

(%)

Konfidensinterval

(%)

Fejlfrekvens
   (40)

(%)

Revisionskonklusioner

Nedre fejlgrænse

Øvre fejlgrænse

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte (38)

43 801 (41)

Delvis effektive

2,9
   (46)

1,1

4,7

39

Væsentlig fejlbehæftede

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (38)

13 310 (42)

Delvis effektive

7,7
   (47)

4,5

10,9

57

Væsentlig fejlbehæftede

Regionalpolitik, energi og transport (38)

33 373 (43)

Delvis effektive

6,0

3,0

9,0

59

Væsentlig fejlbehæftede

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (38)

10 171 (44)

Delvis effektive

2,2

0,9

3,4

40

Væsentlig fejlbehæftede

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

6 201

Delvis effektive

1,1

0,0

2,4

33

Uden væsentlig fejlforekomst

Forskning og andre interne politikker

10 591

Delvis effektive

3,0

1,1

4,9

49

Væsentlig fejlbehæftede

Administrationsudgifter og andre udgifter

9 777

Effektive

0,1

0,0

0,3

7

Uden væsentligt fejlforekomst

Samlet revideret population

127 224 (45)

Delvis effektive

3,9
   (48)

3,0

4,8

44

Væsentlig fejlbehæftede

Indtægter

130 000 (49)

Effektive

0,8

0,0

2,4

2

Uden væsentligt fejlforekomst

Sammenligning med de(t) foregående års resultater

| 1.14. | Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst for betalingerne i 2011 er højere end i 2010 med hensyn til følgende grupper af politikområder: |
| --- | --- |

1.14.

Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst for betalingerne i 2011 er højere end i 2010 med hensyn til følgende grupper af politikområder:

1.14.

| — | Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte samt udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (sammenlignet med den tidligere gruppe af politikområder landbrug og naturressourcer) |
| --- | --- |

—

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte samt udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (sammenlignet med den tidligere gruppe af politikområder landbrug og naturressourcer)

| — | Landbrug: Hvad angår spørgsmålet om markedsstøtte og direkte støtte, så ligger den mindre stigning, der er sket i forhold til sidste år, stadig inden for det normale statistiske udsving, der kan ske fra år til år, og der er ikke tegn på, at kvaliteten af forvaltningen og kontrollen af medlemsstaternes udgifter generelt er faldet.

  Hvad angår udvikling af landdistrikter, er Kommissionen enig i, at situationen er blevet forværret, dog i et mere begrænset omfang end beskrevet af Retten.


  Kommissionen konstaterer, at Rettens konklusion drejer sig om hele gruppen af politikområder og ikke enkeltområder.


  Med hensyn til programmerne for forskning og andre interne politikker mener Kommissionen, at dens ledelses- og kontrolsystemer set ud fra et forvaltningsperspektiv — dvs. en afbalancering af målsætningerne for lovlighed og regelmæssighed i forhold til betragtningerne om en kontrols risikoproportionalitet og omkostningseffektivitet — giver en fornuftig sikkerhed afhængig af de forbehold, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede måtte tage. |
| --- | --- |

—

Hvad angår udvikling af landdistrikter, er Kommissionen enig i, at situationen er blevet forværret, dog i et mere begrænset omfang end beskrevet af Retten.

Kommissionen konstaterer, at Rettens konklusion drejer sig om hele gruppen af politikområder og ikke enkeltområder.

Med hensyn til programmerne for forskning og andre interne politikker mener Kommissionen, at dens ledelses- og kontrolsystemer set ud fra et forvaltningsperspektiv — dvs. en afbalancering af målsætningerne for lovlighed og regelmæssighed i forhold til betragtningerne om en kontrols risikoproportionalitet og omkostningseffektivitet — giver en fornuftig sikkerhed afhængig af de forbehold, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede måtte tage.

| — | Forskning og andre interne politikker. |
| --- | --- |

—

Forskning og andre interne politikker.

I gruppen af politikområder regionalpolitik, energi og transport samt gruppen beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (sammenlignet med den tidligere gruppe af politikområder samhørighed, energi og transport) faldt Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst.

Kommissionen bemærker, at fejlniveauet for tredje år i træk ligger et godt stykke under de fejlniveauer, som blev konstateret af Retten i perioden 2006-2008. Denne positive udvikling kan tilskrives udvidelsen af kontrolbestemmelserne i programmeringsperioden 2007-2013 og den stramme afbrydelses- og suspensionspolitik i tilfælde, hvor der konstateres mangler, som beskrevet i 2008-handlingsplanen. Som det fremgår af tabel 1.3, så er den sammenlagt mest sandsynlige fejlprocent for regionalpolitik, transport, energi og beskæftigelse og sociale anliggender også faldet markant i forhold til 2010, nemlig fra 7,7 % til 5,1 %.

Med hensyn til de andre grupper af politikområder (eksterne forbindelser, bistand og udvidelse samt administrationsudgifter og andre udgifter) er Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst stort set uændret (jf.
  tabel 1.3
  ).

| 1.15. | Tilsammen forblev Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst i betalingerne som helhed stort set uændret i forhold til 2010 (3,9 % i 2011 og 3,7 % i 2010, jf. også
  tabel 1.3
  og
  figur 1.1
  ) (9). Retten konstaterede, at ca. to femtedele af de testede transaktioner var behæftet med fejl (2010: ca. en tredjedel af transaktionerne). I alle grupper af politikområder konstaterede Retten, at fejlfrekvensen var steget, undtagen i den tidligere gruppe af politikområder samhørighed, energi og transport samt i administrationsudgifter og andre udgifter, hvor den stort set var uændret (jf.
  tabel 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.15.

Tilsammen forblev Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst i betalingerne som helhed stort set uændret i forhold til 2010 (3,9 % i 2011 og 3,7 % i 2010, jf. også
  tabel 1.3
  og
  figur 1.1
  ) (9). Retten konstaterede, at ca. to femtedele af de testede transaktioner var behæftet med fejl (2010: ca. en tredjedel af transaktionerne). I alle grupper af politikområder konstaterede Retten, at fejlfrekvensen var steget, undtagen i den tidligere gruppe af politikområder samhørighed, energi og transport samt i administrationsudgifter og andre udgifter, hvor den stort set var uændret (jf.
  tabel 1.3
  ).

| 1.15. | Efter at have anvendt den nye værdiansættelse på krydsoverensstemmelsesfejlene inden for landbrug konstaterer Kommissionen, at den mest sandsynlige fejlprocent anslået af Retten ligger meget tæt på procenten i 2010 på trods af en række negative tekniske og strukturbetingede faktorer (EU's flerårige programmer befinder sig i en kritisk fase med et stigende antal komplekse betalinger, som nødvendigvis medfører flere fejl). |
| --- | --- |

1.15.

Tabel 1.3 —   Sammenligning af revisionsresultaterne for 2010 og 2011

| Gruppe af politikområder | Mest sandsynlige fejlforekomst


  (%) | Konfidensinterval


  (%) | Fejlfrekvens


  (%) | Revisionskonklusioner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse | Øvre fejlgrænse |
| 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 | 2010 | 2011 |
| Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 2,3 | 4,0 (50) | 2,9 | 0,8 | 2,5 | 1,1 | 3,8 | 5,6 | 4,7 | 37 | 48 | 39 | Væsentlig fejlbehæftede | Væsentlig fejlbehæftede |
| Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed | 7,7 | 4,5 | 10,9 | 57 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Regionalpolitik, energi og transport | 7,7 | 5,1 (50) | 6,0 | 4,7 | 3,2 | 3,0 | 10,7 | 7,1 | 9,0 | 49 | 50 | 59 | Væsentlig fejlbehæftede | Væsentlig fejlbehæftede |
| Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Væsentlig fejlbehæftede |
| Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 1,7 | 1,1 | 0,1 | 0,0 | 3,3 | 2,4 | 23 | 33 | Uden væsentlig fejlforekomst | Uden væsentlig fejlforekomst |
| Forskning og andre interne politikker | 1,4 | 3,0 | 0,6 | 1,1 | 2,1 | 4,9 | 39 | 49 | Uden væsentlig fejlforekomst | Væsentlig fejlbehæftede |
| Administrationsudgifter og andre udgifter | 0,4 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 0,3 | 7 | 7 | Uden væsentlig fejlforekomst | Uden væsentlig fejlforekomst |
| Samlet revideret population | 3,7 | 3,9
   (51) | 2,6 | 3,0 | 4,8 | 4,8 | 36 | 44 | Væsentlig fejlbehæftede | Væsentlig fejlbehæftede |
| Indtægter | 0,0 | 0,8 | I/R | 0,0 | I/R | 2,4 | I/R | 2 | Uden væsentlig fejlforekomst | Uden væsentlig fejlforekomst |

Gruppe af politikområder

Mest sandsynlige fejlforekomst

(%)

Konfidensinterval

(%)

Fejlfrekvens

(%)

Revisionskonklusioner

Nedre fejlgrænse

Øvre fejlgrænse

2010

2011

2010

2011

2010

2011

2010

2011

2010

2011

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

2,3

4,0 (50)

2,9

0,8

2,5

1,1

3,8

5,6

4,7

37

48

39

Væsentlig fejlbehæftede

Væsentlig fejlbehæftede

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

7,7

4,5

10,9

57

Væsentlig fejlbehæftede

Regionalpolitik, energi og transport

7,7

5,1 (50)

6,0

4,7

3,2

3,0

10,7

7,1

9,0

49

50

59

Væsentlig fejlbehæftede

Væsentlig fejlbehæftede

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling

2,2

0,9

3,4

40

Væsentlig fejlbehæftede

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

1,7

1,1

0,1

0,0

3,3

2,4

23

33

Uden væsentlig fejlforekomst

Uden væsentlig fejlforekomst

Forskning og andre interne politikker

1,4

3,0

0,6

1,1

2,1

4,9

39

49

Uden væsentlig fejlforekomst

Væsentlig fejlbehæftede

Administrationsudgifter og andre udgifter

0,4

0,1

0,0

0,0

1,1

0,3

7

7

Uden væsentlig fejlforekomst

Uden væsentlig fejlforekomst

Samlet revideret population

3,7

3,9
   (51)

2,6

3,0

4,8

4,8

36

44

Væsentlig fejlbehæftede

Væsentlig fejlbehæftede

Indtægter

0,0

0,8

I/R

0,0

I/R

2,4

I/R

2

Uden væsentlig fejlforekomst

Uden væsentlig fejlforekomst

Image

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Indledning

| 1.16. | Ifølge artikel 317 i TEUF har Kommissionen det endelige ansvar for at gennemføre EU’s budget. Generaldirektørernes ansvar er en af hjørnestenene i Kommissionens nuværende system for forvaltning af EU-midler (som blev taget op til gennemgribende revision på grundlag af den reform, der blev iværksat i april 2000 (10) som reaktion på en beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet (11)). Generaldirektørerne skal indføre effektive overvågnings- og kontrolsystemer, som overholder foruddefinerede normer (12). |
| --- | --- |

1.16.

Ifølge artikel 317 i TEUF har Kommissionen det endelige ansvar for at gennemføre EU’s budget. Generaldirektørernes ansvar er en af hjørnestenene i Kommissionens nuværende system for forvaltning af EU-midler (som blev taget op til gennemgribende revision på grundlag af den reform, der blev iværksat i april 2000 (10) som reaktion på en beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet (11)). Generaldirektørerne skal indføre effektive overvågnings- og kontrolsystemer, som overholder foruddefinerede normer (12).

| 1.17. | I aktivitetsrapporter redegør Kommissionens generaldirektører hvert år for, hvordan de har udført deres opgaver (13). Aktivitetsrapporterne er vedlagt erklæringer, blandt andet om hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til de planlagte formål, og om kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Når generaldirektørerne konstaterer væsentlige problemer på disse områder, kan de fremsætte forbehold i deres erklæringer. |
| --- | --- |

1.17.

I aktivitetsrapporter redegør Kommissionens generaldirektører hvert år for, hvordan de har udført deres opgaver (13). Aktivitetsrapporterne er vedlagt erklæringer, blandt andet om hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til de planlagte formål, og om kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Når generaldirektørerne konstaterer væsentlige problemer på disse områder, kan de fremsætte forbehold i deres erklæringer.

| 1.18. | Med den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig det politiske ansvar for generaldirektørernes forvaltning. Denne rapport trækker både på generaldirektørernes erklæringer i de årlige aktivitetsrapporter og på andre kilder, som for eksempel den interne revisors generelle udtalelse. Rapporten beskriver også de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at rette op på forvaltnings- og kontrolsvagheder. |
| --- | --- |

1.18.

Med den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig det politiske ansvar for generaldirektørernes forvaltning. Denne rapport trækker både på generaldirektørernes erklæringer i de årlige aktivitetsrapporter og på andre kilder, som for eksempel den interne revisors generelle udtalelse. Rapporten beskriver også de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at rette op på forvaltnings- og kontrolsvagheder.

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer
   (14)

Beløbet for betalinger, som der er taget forbehold over for, er steget

| 1.19. | Selv om alle generaldirektørerne erklærede, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige, steg antallet af generaldirektører eller tjenestegrene, som har fremsat et eller flere forbehold i 2011 til 16 (2010: 13). Det samlede antal forbehold steg til 27 i 2011 (2010: 17), hvoraf de fleste ligesom i de foregående år vedrører svagheder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Den anslåede finansielle virkning af forbeholdene steg til i alt 1 959 millioner euro eller 1,5 % af de betalinger, der blev afholdt i 2011 (2010: 423 millioner euro eller 0,3 %) (jf.
  tabel 1.4
  og kapitel 2-9). |
| --- | --- |

1.19.

Selv om alle generaldirektørerne erklærede, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige, steg antallet af generaldirektører eller tjenestegrene, som har fremsat et eller flere forbehold i 2011 til 16 (2010: 13). Det samlede antal forbehold steg til 27 i 2011 (2010: 17), hvoraf de fleste ligesom i de foregående år vedrører svagheder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Den anslåede finansielle virkning af forbeholdene steg til i alt 1 959 millioner euro eller 1,5 % af de betalinger, der blev afholdt i 2011 (2010: 423 millioner euro eller 0,3 %) (jf.
  tabel 1.4
  og kapitel 2-9).

Tabel 1.4 —   Forbehold fremsat af Kommissionens generaldirektorater vedrørende 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| GD/tjenestegrene
   (52) | Forbehold | Betalinger til ABB-aktiviteter i alt
   (53) | Forbeholdenes finansielle virkninger
   (54) |
| AGRI | 1 — | Alvorlige mangler i IFKS-kontrollen i BG og PT. |

(millioner euro)

GD/tjenestegrene
   (52)

Forbehold

Betalinger til ABB-aktiviteter i alt
   (53)

Forbeholdenes finansielle virkninger
   (54)

AGRI

1 —

Alvorlige mangler i IFKS-kontrollen i BG og PT.

Omdømmemæssig risiko

| 2 — | Udgifter til udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

2 —

Udgifter til udvikling af landdistrikter.

12 292,02

278,00

| 3 — | Mangler i overvågningen og kontrollen af certificerede økologiske produkter. |
| --- | --- |

3 —

Mangler i overvågningen og kontrollen af certificerede økologiske produkter.

Omdømmemæssig risiko

BUDG

| 1 — | Tvivl med hensyn til, om de belgiske procedurer for regnskabsafslutning og regnskabssystemet er pålidelige, og om de beløb i traditionelle indtægter, der er overført til EU's budget, er korrekte. |
| --- | --- |

1 —

Tvivl med hensyn til, om de belgiske procedurer for regnskabsafslutning og regnskabssystemet er pålidelige, og om de beløb i traditionelle indtægter, der er overført til EU's budget, er korrekte.

Ikke vurderet

CLIMA

| 1 — | Efter cyberangreb i flere medlemsstater i 2010 og 2011 blev der konstateret en betydelig svaghed ved sikkerheden af de nationale registre vedrørende EU's emissionshandelssystem (ETS). |
| --- | --- |

1 —

Efter cyberangreb i flere medlemsstater i 2010 og 2011 blev der konstateret en betydelig svaghed ved sikkerheden af de nationale registre vedrørende EU's emissionshandelssystem (ETS).

Omdømmemæssig risiko

COMM

| 1 — | Potentiel overtrædelse af den gældende lovgivning om intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

1 —

Potentiel overtrædelse af den gældende lovgivning om intellektuelle ejendomsrettigheder.

Ikke vurderet

EACEA

Væsentligheden af den potentielle risikoværdi for 2011 som følge af fejlprocenterne i tilskudsbetalinger over budgettet for livslang læring (2007-2013) i 2011.

1 189,68

4,26

EMPL

| 1 — | Mangler i forvaltnings-og kontrolsystemerne (perioden 2007-2013) vedrørende identificerede ESF-OP'er i BE, CZ, DE, ES, IT, LV, RO, SK og UK og vedrørende IPA-komponent IV-programmet i Den Tidligere Jugoslaviske Republik, Makedonien. |
| --- | --- |

1 —

Mangler i forvaltnings-og kontrolsystemerne (perioden 2007-2013) vedrørende identificerede ESF-OP'er i BE, CZ, DE, ES, IT, LV, RO, SK og UK og vedrørende IPA-komponent IV-programmet i Den Tidligere Jugoslaviske Republik, Makedonien.

9 557,19

58,70

| 2 — | Mangler i overvågnings- og kontrolsystemerne (perioden 2000-2006) vedrørende identificerede ESF-OP'er i DE, FR, IT og ES, hvor de nationale myndigheder ikke havde truffet tilstrækkelige kontrolforanstaltninger og afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

2 —

Mangler i overvågnings- og kontrolsystemerne (perioden 2000-2006) vedrørende identificerede ESF-OP'er i DE, FR, IT og ES, hvor de nationale myndigheder ikke havde truffet tilstrækkelige kontrolforanstaltninger og afhjælpende foranstaltninger.

437,04

0,00

ENER

| 1 — | Restfejlfrekvensen med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6-kontrakter. |
| --- | --- |

1 —

Restfejlfrekvensen med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6-kontrakter.

25,79

1,15

| 2 — | Restfejlfrekvensen med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7-kontrakter. |
| --- | --- |

2 —

Restfejlfrekvensen med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7-kontrakter.

133,43

5,26

ENTR

| 1 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6. |
| --- | --- |

1 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6.

4,17

0,16

| 2 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7. |
| --- | --- |

2 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7.

419,65

0,93

| 3 — | Pålideligheden af ESA's regnskabsaflæggelse om den fælles implementering af rumkomponenten i GMES og gennemførelsen af Egnos- og Galileoprogrammerne. |
| --- | --- |

3 —

Pålideligheden af ESA's regnskabsaflæggelse om den fælles implementering af rumkomponenten i GMES og gennemførelsen af Egnos- og Galileoprogrammerne.

Ikke vurderet

HOME

| 1 — | Restfejlfrekvensen i de populationer af tilskud i programmerne under ABB-aktiviteten »Sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder«, der ikke er blevet revideret. |
| --- | --- |

1 —

Restfejlfrekvensen i de populationer af tilskud i programmerne under ABB-aktiviteten »Sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder«, der ikke er blevet revideret.

132,90

3,09

| 2 — | Den fortsatte risiko for, at SIS II-projektet bliver forsinket. |
| --- | --- |

2 —

Den fortsatte risiko for, at SIS II-projektet bliver forsinket.

Omdømmemæssig risiko

INFSO

| 1 — | Nøjagtigheden af omkostningsanmeldelserne vedrørende tilskudsaftalerne under RP7. |
| --- | --- |

1 —

Nøjagtigheden af omkostningsanmeldelserne vedrørende tilskudsaftalerne under RP7.

1 217,06

22,60

MARE

| 1 — | Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende FIUF-OP'er i DE (mål 1). |
| --- | --- |

1 —

Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende FIUF-OP'er i DE (mål 1).

Omdømmemæssig risiko

| 2a — | Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFF-programmer i CZ, ES, IT, NL, RO, SK, FI og SE. |
| --- | --- |

2a —

Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFF-programmer i CZ, ES, IT, NL, RO, SK, FI og SE.

444,42

9,11

| 2b — | Støtteberettigelsen af udgifter til investeringer om bord. |
| --- | --- |

2b —

Støtteberettigelsen af udgifter til investeringer om bord.

10,71

MOVE

| 1 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6-kontrakter. |
| --- | --- |

1 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP6-kontrakter.

19,29

0,86

| 2 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7-kontrakter. |
| --- | --- |

2 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende RP7-kontrakter.

39,68

1,23

REA

Nøjagtigheden af omkostningsanmeldelser, som påvirker ydelsen af EU-støtte til temaerne rumfart og sikkerhedsforskning i særprogrammet »Samarbejde« under RP7.

423,82

3,63

REGIO

| 1 — | Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/IPA (perioden 2007-2013) i BG, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, NL, AT, PL, SI, SK, UK og programmerne vedrørende territorialt samarbejde. |
| --- | --- |

1 —

Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/IPA (perioden 2007-2013) i BG, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, NL, AT, PL, SI, SK, UK og programmerne vedrørende territorialt samarbejde.

30 044,46

1 427,00

| 2 — | Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/IPA (perioden 2000-2006) i DE, IE, ES, IT, HU og grænseoverskridende programmer. |
| --- | --- |

2 —

Forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/IPA (perioden 2000-2006) i DE, IE, ES, IT, HU og grænseoverskridende programmer.

Omdømmemæssig risiko

RTD

| 1 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende tilskud under RP6. |
| --- | --- |

1 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende tilskud under RP6.

517,11

20,56

| 2 — | Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende tilskud under RP7. |
| --- | --- |

2 —

Omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed vedrørende tilskud under RP7.

3 765,16

100,80

SANCO

| 1 — | Nøjagtigheden af medlemsstaternes omkostningsanmeldelser under programmerne for udryddelse og overvågning af dyresygdomme inden for politikområdet fødevarer og foder. |
| --- | --- |

1 —

Nøjagtigheden af medlemsstaternes omkostningsanmeldelser under programmerne for udryddelse og overvågning af dyresygdomme inden for politikområdet fødevarer og foder.

256,23

10,70

I alt

60 919,09

1 958,74

| 1.20. | Stigningen i antallet af forbehold og berørte generaldirektorater samt de anslåede finansielle virkninger afspejler, at generaldirektørerne erkender, at der er en høj risiko for fejl på nogle områder, f.eks. udvikling af landdistrikter, samhørighed og det syvende rammeprogram (RP7). Dette bekræfter også Rettens revisionsresultater for 2011 (jf. punkt 1.10-1.15). |
| --- | --- |

1.20.

Stigningen i antallet af forbehold og berørte generaldirektorater samt de anslåede finansielle virkninger afspejler, at generaldirektørerne erkender, at der er en høj risiko for fejl på nogle områder, f.eks. udvikling af landdistrikter, samhørighed og det syvende rammeprogram (RP7). Dette bekræfter også Rettens revisionsresultater for 2011 (jf. punkt 1.10-1.15).

| 1.20. | Kommissionen har meddelt sin analyse af de forskellige årsager, der ligger bag denne stigning, i den sammenfattende rapport for 2011. De er angivet i punkt 1.27 nedenfor. Inden for regionalpolitik kan det stigende antal forbehold især forklares med, at der anvendes en strengere metode, især i forbindelse med vurderingen af den samlede restrisiko, ved behandlingen af Rettens bemærkninger i de tidligere årsberetninger. Dette er første år, hvor programmerne bliver omfattet af et forbehold, hvis den samlede restrisiko er på over 2 %. |
| --- | --- |

1.20.

Kommissionen skøn vedrørende »restfejlfrekvensen«

| 1.21. | Hvert generaldirektorat skal vurdere, i hvilket omfang transaktionerne stadig er fejlbehæftede, efter at der er udført kontrol og overvågning. Dette kan gøres ved at beregne en restfejlfrekvens. Helt enkelt sagt er det den fejlprocent, der fremkommer ved en undersøgelse af en repræsentativ stikprøve af transaktioner minus korrektioner som følge af anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne. Hvis restfejlfrekvensen er på over 2 %, skal generaldirektørerne tage forbehold i erklæringen, som er en del af den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

1.21.

Hvert generaldirektorat skal vurdere, i hvilket omfang transaktionerne stadig er fejlbehæftede, efter at der er udført kontrol og overvågning. Dette kan gøres ved at beregne en restfejlfrekvens. Helt enkelt sagt er det den fejlprocent, der fremkommer ved en undersøgelse af en repræsentativ stikprøve af transaktioner minus korrektioner som følge af anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne. Hvis restfejlfrekvensen er på over 2 %, skal generaldirektørerne tage forbehold i erklæringen, som er en del af den årlige aktivitetsrapport.

| 1.21. | Der er ikke andre generaldirektorater og tjenester end de fire hovedudgiftsområder (landbrug, strukturfonde, ekstern bistand og forskning), der har ressourcerne til at foretage den revisionsindsats, der typisk kræves for at gennemgå et repræsentativt udsnit af transaktioner. I retningslinjerne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter forklares det indgående, hvordan der kan opnås sikkerhed, når de tilgængelige kontrolindikatorer ikke er statistisk repræsentative for den pågældende type transaktion. Med henblik på samhørighedspolitikken fastsættes det i reglerne, at medlemsstaterne hvert år skal revidere et repræsentativt udsnit af transaktioner for programmer eller grupper af programmer. Fejlfrekvensen vurderes og bekræftes herefter af Kommissionens tjenestegrene, som anvender den til udarbejdelse af deres erklæring. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | I retningslinjerne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter for 2011 gav Kommissionen for første gang generaldirektørerne vejledning i, hvordan de skulle beregne restfejlfrekvensen. Det har medført, at nogle af erklæringerne er blevet bedre, særlig erklæringerne fra samhørighedsgeneraldirektoraterne (jf. punkt 5.66 og 6.25), Generaldirektoratet for Forskning og Innovation og Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (jf. punkt 8.35 og 8.36). Retten konstaterede imidlertid svagheder i disse retningslinjer og i anvendelsen af dem. Nogle generaldirektorater gav uklare oplysninger og/eller satte restfejlfrekvensen for lavt, hvilket betød, at de ikke tog forbehold eller underdrev disses betydning (15). Som eksempler kan nævnes: |
| --- | --- |

1.22.

I retningslinjerne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter for 2011 gav Kommissionen for første gang generaldirektørerne vejledning i, hvordan de skulle beregne restfejlfrekvensen. Det har medført, at nogle af erklæringerne er blevet bedre, særlig erklæringerne fra samhørighedsgeneraldirektoraterne (jf. punkt 5.66 og 6.25), Generaldirektoratet for Forskning og Innovation og Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (jf. punkt 8.35 og 8.36). Retten konstaterede imidlertid svagheder i disse retningslinjer og i anvendelsen af dem. Nogle generaldirektorater gav uklare oplysninger og/eller satte restfejlfrekvensen for lavt, hvilket betød, at de ikke tog forbehold eller underdrev disses betydning (15). Som eksempler kan nævnes:

| 1.22. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig, at man har bemærket, at den har forbedret sin vejledning i overensstemmelse med Rettens anbefalinger i årsberetningen for 2010.

  Det er Kommissionens opfattelse, at de GD'er, som Retten henviser til, har fulgt vejledningen, og at de relevante forbehold er taget. |
| --- | --- |

1.22.

Det er Kommissionens opfattelse, at de GD'er, som Retten henviser til, har fulgt vejledningen, og at de relevante forbehold er taget.

| — | Retningslinjerne forklarede ikke godt nok, hvad der skulle ske, når det var umuligt at foretage en pålidelig beregning af restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

—

Retningslinjerne forklarede ikke godt nok, hvad der skulle ske, når det var umuligt at foretage en pålidelig beregning af restfejlfrekvensen.

| — | Det forklares skridt for skridt specifikt i retningslinjerne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter, hvordan man skal forholde sig i tilfælde, hvor disse oplysninger ikke foreligger. |
| --- | --- |

—

| — | Beløb var medtaget i beregningen, selv om de på grund af store forsinkelser ikke var blevet indbetalt eller på anden måde inddrevet. |
| --- | --- |

—

Beløb var medtaget i beregningen, selv om de på grund af store forsinkelser ikke var blevet indbetalt eller på anden måde inddrevet.

| — | I overensstemmelse med Kommissionens vejledning tages der ved beregningen af restfejlprocenten kun hensyn til finansielle korrektioner, som officielt er godkendt af de nationale myndigheder, og som den attesterende myndighed har bogført. Hvis disse krav er opfyldt, sikrer Kommissionen, at alle godkendte finansielle korrektioner fratrækkes den følgende betalingsanmodning fra den pågældende myndighed. |
| --- | --- |

—

| — | Forskellige typer af korrigerende foranstaltninger (finansielle korrektioner/tilbagetrækninger og inddrivelser) indgik i beregningen af restfejlfrekvensen på trods af den iboende forskel imellem dem (16). Endvidere skulle suspensioner ifølge instrukserne også medregnes. |
| --- | --- |

—

Forskellige typer af korrigerende foranstaltninger (finansielle korrektioner/tilbagetrækninger og inddrivelser) indgik i beregningen af restfejlfrekvensen på trods af den iboende forskel imellem dem (16). Endvidere skulle suspensioner ifølge instrukserne også medregnes.

| — | Kommissionen er enig i, at suspensioner ikke bør medregnes i restfejlprocenten, og ingen generaldirektorater har gjort dette. |
| --- | --- |

—

| 1.23. | Retten konkluderer, at restfejlfrekvensen endnu ikke er en pålidelig indikator for, i hvilken udstrækning transaktionerne stadig er behæftet med fejl. |
| --- | --- |

1.23.

Retten konkluderer, at restfejlfrekvensen endnu ikke er en pålidelig indikator for, i hvilken udstrækning transaktionerne stadig er behæftet med fejl.

| 1.23. | Kommissionen tilslutter sig, at der er brug for en bredere og mere konsekvent brug af restfejlprocenten. Den gør dog opmærksom på, at den ikke er beregnet til at blive anvendt alene eller universelt. De fleste GD'er og tjenester vil fortsætte med at bruge andre indikatorer til at vurdere, hvor store beløb der evt. er fejlbehæftede. Det er især mellemstore generaldirektorater, der oplever et ugunstigt forhold mellem kontrollen og omkostningseffektiviteten. |
| --- | --- |

1.23.

Kommissionens sammenfattende rapport

| 1.24. | I indledningen til den sammenfattende rapport (17) tager Kommissionen det overordnede politiske ansvar for EU-budgettets forvaltning, hovedsagelig på grundlag af de forsikringer og forbehold, Kommissionens generaldirektører og lederne af dens tjenester har fremsat. |
| --- | --- |

1.24.

I indledningen til den sammenfattende rapport (17) tager Kommissionen det overordnede politiske ansvar for EU-budgettets forvaltning, hovedsagelig på grundlag af de forsikringer og forbehold, Kommissionens generaldirektører og lederne af dens tjenester har fremsat.

| 1.25. | De vigtigste kilder til den sammenfattende rapport er de årlige aktivitetsrapporter. Kommissionen noterer, at de alle giver rimelig sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Retten har bemærket forbedringer i nogle af de årlige aktivitetsrapporter, hvor generaldirektørerne erkender, at der er en høj risiko for fejl, og definerer kvantitative indikatorer til måling af transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 1.20 og 1.22). Retten understreger imidlertid, at tidligere konstaterede forhold stadig ikke er løst (jf. punkt 1.22 og
  bilag 1.2
  , punkt 2). |
| --- | --- |

1.25.

De vigtigste kilder til den sammenfattende rapport er de årlige aktivitetsrapporter. Kommissionen noterer, at de alle giver rimelig sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Retten har bemærket forbedringer i nogle af de årlige aktivitetsrapporter, hvor generaldirektørerne erkender, at der er en høj risiko for fejl, og definerer kvantitative indikatorer til måling af transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 1.20 og 1.22). Retten understreger imidlertid, at tidligere konstaterede forhold stadig ikke er løst (jf. punkt 1.22 og
  bilag 1.2
  , punkt 2).

| 1.25. | Se Kommissionens svar til punkt 1.22 og bilag 1.2, stk. 2. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Den sammenfattende rapport trækker også på den generelle udtalelse, som Kommissionens interne revisor for anden gang har afgivet. Den generelle udtalelse er baseret på det arbejde, som Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) og de interne revisionsfunktioner udførte i 2009-2011, samt den øverste ledelses forsikringer i de årlige aktivitetsrapporter for 2011. Sammenlignet med sidste år er den generelle udtalelse blevet bedre og giver nu flere oplysninger om de rejste spørgsmål. Udtalelsen er fortsat positiv og bygger i de fleste tilfælde på de samme forbehold som dem, der er fremsat i de årlige aktivitetsrapporter. På de områder, hvor den interne revisor har fremhævet en række forhold, som vil kræve særlig opmærksomhed – for eksempel svagheder i den eksterne bistand (18) – bør de berørte generaldirektører efter Rettens mening træffe de fornødne foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.26.

Den sammenfattende rapport trækker også på den generelle udtalelse, som Kommissionens interne revisor for anden gang har afgivet. Den generelle udtalelse er baseret på det arbejde, som Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) og de interne revisionsfunktioner udførte i 2009-2011, samt den øverste ledelses forsikringer i de årlige aktivitetsrapporter for 2011. Sammenlignet med sidste år er den generelle udtalelse blevet bedre og giver nu flere oplysninger om de rejste spørgsmål. Udtalelsen er fortsat positiv og bygger i de fleste tilfælde på de samme forbehold som dem, der er fremsat i de årlige aktivitetsrapporter. På de områder, hvor den interne revisor har fremhævet en række forhold, som vil kræve særlig opmærksomhed – for eksempel svagheder i den eksterne bistand (18) – bør de berørte generaldirektører efter Rettens mening træffe de fornødne foranstaltninger.

| 1.26. | Den interne revisor sikrer gennem hele forløbet fra afslutningen af hans revision, og indtil revisionserklæringen er undertegnet, gennem en dialog, at der er sammenhæng mellem forbeholdene i hans sammenfattende udtalelse og de forbehold, som generaldirektørerne og lederne af tjenesterne tager. Udtalelsen er baseret på det revisionsarbejde, der er udført i en treårs periode af alle væsentlige områder.

  Risici, som den interne revisor gør de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede opmærksom på, behandles på passende vis af de pågældende generaldirektorater, idet de tager skridt til at udarbejde og gennemføre en handlingsplan, som følges nøje af generaldirektørerne og Kommissionens revisionsopfølgningsudvalg. |
| --- | --- |

1.26.

Risici, som den interne revisor gør de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede opmærksom på, behandles på passende vis af de pågældende generaldirektorater, idet de tager skridt til at udarbejde og gennemføre en handlingsplan, som følges nøje af generaldirektørerne og Kommissionens revisionsopfølgningsudvalg.

| 1.27. | Med hensyn til betalinger er det beløb, som forbeholdene vedrører, steget, og Kommissionen erkender hermed, at der er stor risiko for fejl (jf. punkt 1.20). Den anfører, at dette skyldes en række faktorer, hvoraf kan nævnes:






  — | for de fleste af 2007-2013-programmerne er gennemførelsen af den flerårige budgetcyklus nu oppe i fuld hastighed |
| --- | --- | --- |

1.27.

Med hensyn til betalinger er det beløb, som forbeholdene vedrører, steget, og Kommissionen erkender hermed, at der er stor risiko for fejl (jf. punkt 1.20). Den anfører, at dette skyldes en række faktorer, hvoraf kan nævnes:

—

for de fleste af 2007-2013-programmerne er gennemførelsen af den flerårige budgetcyklus nu oppe i fuld hastighed

| — | for mange udgiftsområder foreligger der nu mere pålidelige indikatorer for kvaliteten af den økonomiske forvaltning, og |
| --- | --- |

—

for mange udgiftsområder foreligger der nu mere pålidelige indikatorer for kvaliteten af den økonomiske forvaltning, og

| — | de nye retningslinjer vedrørende disse indikatorer har forhindret, at effekten af forfinansiering nedjusterer de fejlprocenter, der er konstateret i mellemliggende og endelige betalinger. |
| --- | --- |

—

de nye retningslinjer vedrørende disse indikatorer har forhindret, at effekten af forfinansiering nedjusterer de fejlprocenter, der er konstateret i mellemliggende og endelige betalinger.

| 1.27. | Se Kommissionens svar til punkt 1.20. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | I den forbindelse erkender Kommissionen også, at der er behov for yderligere forbedring med henblik på at kunne fremlægge gennemsigtige oplysninger om den økonomiske forvaltnings kvalitet og foreslår en række tiltag for at imødekomme dette, herunder: |
| --- | --- |

1.28.

I den forbindelse erkender Kommissionen også, at der er behov for yderligere forbedring med henblik på at kunne fremlægge gennemsigtige oplysninger om den økonomiske forvaltnings kvalitet og foreslår en række tiltag for at imødekomme dette, herunder:

1.28.

| — | at der i de relevante årlige aktivitetsrapporter redegøres for anvendelsen af finansielle instrumenter, for de opnåede resultater og for de revisioner, der foretages af deres aktiviteter |
| --- | --- |

—

at der i de relevante årlige aktivitetsrapporter redegøres for anvendelsen af finansielle instrumenter, for de opnåede resultater og for de revisioner, der foretages af deres aktiviteter

| — | Med ændringen af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 13. december 2011, som Kommissionen indledte i juli 2011, blev det et formelt krav, at forvaltningsmyndighederne skal redegøre for de finansielle instrumenter (FI) i de årlige og de endelige rapporter om gennemførelsen af de operationelle programmer. Kommissionen vil fremlægge et sammendrag af disse oplysninger i de årlige aktivitetsrapporter og redegøre for forløbet af finansieringen og anvendelsen af finansieringsinstrumenter. Kommissionens sammenfattende rapport vil blive udarbejdet pr. 1. oktober 2012.

  Kommissionen har i forlængelse heraf og med henvisning til Rettens bemærkninger til aktiviteterne vedrørende finansieringsinstrumenter i årsberetningen for 2010 foretaget en speciel revision i 2011, hvor der blev fokuseret på dette område, og resultaterne blev omtalt i de årlige aktivitetsrapporter for GD REGIO (side 73) og GD EMPL (side 45-46). Kommissionen planlægger at fortsætte revisionsarbejdet på dette område i 2012 og følgende år. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har i forlængelse heraf og med henvisning til Rettens bemærkninger til aktiviteterne vedrørende finansieringsinstrumenter i årsberetningen for 2010 foretaget en speciel revision i 2011, hvor der blev fokuseret på dette område, og resultaterne blev omtalt i de årlige aktivitetsrapporter for GD REGIO (side 73) og GD EMPL (side 45-46). Kommissionen planlægger at fortsætte revisionsarbejdet på dette område i 2012 og følgende år.

| — | at det, som det er tilfældet i forbindelse med samhørighed, i de relevante årlige aktivitetsrapporter oplyses, hvilke indikatorer der er relevante for en flerårig kontrolstrategi, og at samhørighedsgeneraldirektoraterne og de andre generaldirektorater, der er ansvarlige for midler, der forvaltes ved delt forvaltning, anmodes om at fortsætte med at harmonisere det væsentlighedskriterium, de anvender i deres årlige aktivitetsrapporter samt |
| --- | --- |

—

at det, som det er tilfældet i forbindelse med samhørighed, i de relevante årlige aktivitetsrapporter oplyses, hvilke indikatorer der er relevante for en flerårig kontrolstrategi, og at samhørighedsgeneraldirektoraterne og de andre generaldirektorater, der er ansvarlige for midler, der forvaltes ved delt forvaltning, anmodes om at fortsætte med at harmonisere det væsentlighedskriterium, de anvender i deres årlige aktivitetsrapporter samt

| — | Anvendelsen af indikatorer i de årlige aktivitetsrapporter, f.eks. den kumulative restrisiko for de flerårige strategier, vil så vidt muligt blive yderligere standardiseret i overensstemmelse med andre generaldirektorater beskæftiget med strukturforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

| — | Kommissionens forslag til ændring af finansforordningen og sektorforordningerne for perioden 2014-2020 (som for øjeblikket drøftes i Europa-Parlamentet og Rådet) med henblik på at forbedre indretningen af finansieringsordningerne, mindske risikoen for fejl, mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og andre aktører, mindske udgifterne til kontrol og indhente årlige forvaltningserklæringer for alle programmer, der er underlagt delt forvaltning. |
| --- | --- |

—

Kommissionens forslag til ændring af finansforordningen og sektorforordningerne for perioden 2014-2020 (som for øjeblikket drøftes i Europa-Parlamentet og Rådet) med henblik på at forbedre indretningen af finansieringsordningerne, mindske risikoen for fejl, mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og andre aktører, mindske udgifterne til kontrol og indhente årlige forvaltningserklæringer for alle programmer, der er underlagt delt forvaltning.

| — | Det er Kommissionens mål at forbedre de ordninger, der blev indført for perioden 2007-2013, samtidig med at der skal sikres en tilstrækkelig kontinuitet, og en gennemgribende ændring af ordningerne undgås. Et mere resultatorienteret arbejde er blandt Kommissionens overordnede mål. Med det formål at gøre det lettere at opnå resultater og måle disse er planlægnings-, gennemførelses-, overvågnings- og evalueringsleddene og kontrol- og revisionsordningerne blevet tilpasset eller omlagt. |
| --- | --- |

—

| 1.29. | Retten mener, at Kommissionens initiativer til at styrke ansvarligheden og afgive mere gennemsigtige oplysninger om kvaliteten af den økonomiske forvaltning er et skridt i den rigtige retning. Retten har imidlertid for nylig påpeget, at selv om disse forslag måske vil kunne bidrage til at øge sikkerheden for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige, så har Kommissionen ikke vist, hvordan den vil bruge disse oplysninger til at komme frem til en situation, hvor transaktionerne er uden væsentlig fejlforekomst (19). |
| --- | --- |

1.29.

Retten mener, at Kommissionens initiativer til at styrke ansvarligheden og afgive mere gennemsigtige oplysninger om kvaliteten af den økonomiske forvaltning er et skridt i den rigtige retning. Retten har imidlertid for nylig påpeget, at selv om disse forslag måske vil kunne bidrage til at øge sikkerheden for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige, så har Kommissionen ikke vist, hvordan den vil bruge disse oplysninger til at komme frem til en situation, hvor transaktionerne er uden væsentlig fejlforekomst (19).

| 1.29. | Kommissionens forslag om at indføre et enkelt logisk sikkerhedsforløb, som Kommissionens tjenestegrene kan basere deres forvaltningserklæringer på, opfattes — dog forudsat at lovgivningsmyndigheden vedtager det — som et vigtigt fremskridt, da det vil skabe sikkerhed på alle niveauer af forvaltningen af EU's midler.

  De pågældende managers i Kommissionen er fuldt ud opmærksom på de bagvedliggende sikkerhedserklæringer, når de udformer deres egne erklæringer, hvorved der skabes et solidt grundlag for sikkerheden og de foranstaltninger, der træffes for at rette op på svagheder i forvaltnings- og kontrolordningerne i de tilfælde, hvor det er nødvendigt. |
| --- | --- |

1.29.

De pågældende managers i Kommissionen er fuldt ud opmærksom på de bagvedliggende sikkerhedserklæringer, når de udformer deres egne erklæringer, hvorved der skabes et solidt grundlag for sikkerheden og de foranstaltninger, der træffes for at rette op på svagheder i forvaltnings- og kontrolordningerne i de tilfælde, hvor det er nødvendigt.

| 1.30. | Afbrydelse og suspendering af betalinger kan være et nyttigt redskab til at forhindre mangler, der kan føre til uretmæssige betalinger, men disse instrumenter skal suppleres med foranstaltninger, som kan sikre, at fejlene korrigeres (dvs. finansielle korrektioner og inddrivelser). Når Kommissionen fremlægger tal vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser, er den efter Rettens opfattelse nødt til at sætte disse tal i en passende sammenhæng — de tilknyttede data fra medlemsstaterne er stadig ufuldstændige eller er ikke blevet kontrolleret og/eller godkendt fuldt ud, og der tages stadig ikke tilstrækkelig hensyn til den iboende forskel mellem disse to instrumenter og til virkningerne af dem. |
| --- | --- |

1.30.

Afbrydelse og suspendering af betalinger kan være et nyttigt redskab til at forhindre mangler, der kan føre til uretmæssige betalinger, men disse instrumenter skal suppleres med foranstaltninger, som kan sikre, at fejlene korrigeres (dvs. finansielle korrektioner og inddrivelser). Når Kommissionen fremlægger tal vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser, er den efter Rettens opfattelse nødt til at sætte disse tal i en passende sammenhæng — de tilknyttede data fra medlemsstaterne er stadig ufuldstændige eller er ikke blevet kontrolleret og/eller godkendt fuldt ud, og der tages stadig ikke tilstrækkelig hensyn til den iboende forskel mellem disse to instrumenter og til virkningerne af dem.

| 1.30. | Kommissionen er enig i, at en konsekvent afbrydelses- og suspensionspolitik er et effektivt redskab til at forebygge mangler på grund af uberettigede udgifter, hvilket også blev påvist i arbejdsdokumentet SEK(2011) 1179. Sideløbende med disse forebyggelsesmekanismer foretager Kommissionen klare finansielle korrektioner, når det er nødvendigt. Kommissionen har i de relevante årlige aktivitetsrapporter redegjort for de første resultater af den risikobaserede revision af medlemsstaternes evne til at foretage korrektioner, og den har ved hjælp af en detaljeret vejledning anvist, hvordan medlemsstaterne kan forbedre indberetningen af tal. Resultaterne af den igangværende revision af medlemsstaternes tal vil blive brugt til yderligere at forbedre vejledningen, hvis det viser sig nødvendigt, og viden om god praksis vil blive delt med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.30.

BUDGETFORVALTNING

| 1.31. | I denne del af kapitlet analyseres en række centrale data om budgetforvaltningen i 2011, særlig anvendelsen af bevillingerne til forpligtelser og betalinger, udnyttelsen af betalingsbevillinger pr. årets udgang og omfanget af uindfriede budgetforpligtelser. |
| --- | --- |

1.31.

I denne del af kapitlet analyseres en række centrale data om budgetforvaltningen i 2011, særlig anvendelsen af bevillingerne til forpligtelser og betalinger, udnyttelsen af betalingsbevillinger pr. årets udgang og omfanget af uindfriede budgetforpligtelser.

Budgetbevillinger til forpligtelser og betalinger

| 1.32. | I 2011 beløb bevillingerne til forpligtelser (20) på EU’s budget sig til 142,5 milliarder euro (21), og bevillingerne til betalinger (22) beløb sig til 128,3 milliarder euro (23). De gennemførende organer nåede op på en høj udnyttelsesgrad: 99,3 % af bevillingerne til forpligtelser (samme udnyttelsesgrad som i 2010) og 98,6 % af bevillingerne til betalinger (2010: 96,6 %) (24). Eksklusive fremførsler lå bevillingerne til forpligtelser og betalinger henholdsvis 0,1 milliard euro og 7,0 milliarder euro under de lofter, der er fastsat i den finansielle ramme, inklusive alle reserver. |
| --- | --- |

1.32.

I 2011 beløb bevillingerne til forpligtelser (20) på EU’s budget sig til 142,5 milliarder euro (21), og bevillingerne til betalinger (22) beløb sig til 128,3 milliarder euro (23). De gennemførende organer nåede op på en høj udnyttelsesgrad: 99,3 % af bevillingerne til forpligtelser (samme udnyttelsesgrad som i 2010) og 98,6 % af bevillingerne til betalinger (2010: 96,6 %) (24). Eksklusive fremførsler lå bevillingerne til forpligtelser og betalinger henholdsvis 0,1 milliard euro og 7,0 milliarder euro under de lofter, der er fastsat i den finansielle ramme, inklusive alle reserver.

| 1.33. | Gennemførelsen af budgettet som helhed resulterede i et budgetoverskud (25) ved udgangen af 2011 på 1,5 milliarder euro (2010: 4,5 milliarder euro). Dette vil i princippet blive modregnet i de egne indtægter fra medlemsstaterne i de(t) følgende år. |
| --- | --- |

1.33.

Gennemførelsen af budgettet som helhed resulterede i et budgetoverskud (25) ved udgangen af 2011 på 1,5 milliarder euro (2010: 4,5 milliarder euro). Dette vil i princippet blive modregnet i de egne indtægter fra medlemsstaterne i de(t) følgende år.

| 1.34. | For så vidt angår de tre største fonde under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme »Samhørighed med henblik på vækst og beskæftigelse« (Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden), steg antallet af betalingsanmodninger fra medlemsstaterne imidlertid hen imod slutningen af året. Betalingerne kunne således have været op til 5 milliarder euro højere, hvis det øgede behov for midler var blevet anslået korrekt, og hvis de nødvendige betalingsbevillinger var blevet stillet til rådighed, f.eks. i form af overførsler af uudnyttede beløb på andre områder (26). |
| --- | --- |

1.34.

For så vidt angår de tre største fonde under udgiftsområde 1b i den flerårige finansielle ramme »Samhørighed med henblik på vækst og beskæftigelse« (Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden), steg antallet af betalingsanmodninger fra medlemsstaterne imidlertid hen imod slutningen af året. Betalingerne kunne således have været op til 5 milliarder euro højere, hvis det øgede behov for midler var blevet anslået korrekt, og hvis de nødvendige betalingsbevillinger var blevet stillet til rådighed, f.eks. i form af overførsler af uudnyttede beløb på andre områder (26).

| 1.34. | Generelt er det i retsgrundlaget fastsat, at der skal indgives betalingsanmodninger tre gange om året, og at den sidste anmodning skal være indgivet inden udgangen af oktober. Denne bestemmelse er imidlertid ikke bindende, og medlemsstaterne kan indsende deres anmodninger indtil årets udgang, hvorved de undgår en automatisk frigørelse, hvilket forklarer, hvorfor der indkommer så mange anmodninger ved årets udgang.

  Endelig er det næppe muligt at tage hensyn til beslutninger om afbrydelser og suspensioner, når det skal anslås, hvor store bevillinger der er brug for. Ifølge bestemmelserne kan afbrydelser vare op til seks måneder. Når medlemsstaten har korrigeret for manglen, og de eventuelle finansielle korrektioner er foretaget, ophæver Kommissionen afbrydelsen, og betalingerne kan følgelig genoptages.


  Kommissionen skrev i begyndelsen af 2012 til medlemsstaterne for at minde dem om, at størstedelen af anmodningerne bør indsendes senest 31. oktober. På denne måde ville Kommissionen i forlængelse af de samlede overførsler kunne anmode budgetmyndigheden om et ændringsbudget og derved få betalingsbevillingerne forhøjet, så det var muligt at foretage udbetalingerne på grundlag af de betalingsanmodninger, der rent faktisk er indkommet, og ikke på grundlag af skøn. |
| --- | --- |

1.34.

Endelig er det næppe muligt at tage hensyn til beslutninger om afbrydelser og suspensioner, når det skal anslås, hvor store bevillinger der er brug for. Ifølge bestemmelserne kan afbrydelser vare op til seks måneder. Når medlemsstaten har korrigeret for manglen, og de eventuelle finansielle korrektioner er foretaget, ophæver Kommissionen afbrydelsen, og betalingerne kan følgelig genoptages.

Kommissionen skrev i begyndelsen af 2012 til medlemsstaterne for at minde dem om, at størstedelen af anmodningerne bør indsendes senest 31. oktober. På denne måde ville Kommissionen i forlængelse af de samlede overførsler kunne anmode budgetmyndigheden om et ændringsbudget og derved få betalingsbevillingerne forhøjet, så det var muligt at foretage udbetalingerne på grundlag af de betalingsanmodninger, der rent faktisk er indkommet, og ikke på grundlag af skøn.

Udnyttelsen af betalingsbevillinger ved årets udgang

| 1.35. | Retten noterer, at der i december måned under en række budgetafsnit blev afholdt uforholdsmæssigt mange betalinger sammenlignet med de samlede betalinger i resten af året (27). En sådan koncentration af en væsentlig andel af betalingerne i en begrænset periode vil kunne indvirke negativt på overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og øge risikoen for fejl. |
| --- | --- |

1.35.

Retten noterer, at der i december måned under en række budgetafsnit blev afholdt uforholdsmæssigt mange betalinger sammenlignet med de samlede betalinger i resten af året (27). En sådan koncentration af en væsentlig andel af betalingerne i en begrænset periode vil kunne indvirke negativt på overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og øge risikoen for fejl.

| 1.35. | Det er hyppigheden af medlemsstaternes og andre støttemodtageres indsendelse af betalingsanmodninger til Kommissionen, der er afgørende for, om der sker en ophobning af betalingerne. Det er ikke Kommissionens opfattelse, at alle de budgetafsnit, der nævnes i fodnoten, er berørt af store betalingskoncentrationer ved årets udgang. |
| --- | --- |

1.35.

Uindfriede budgetforpligtelser

| 1.36. | De uindfriede forpligtelser (»UF«) (28), for hvilke der endnu ikke er foretaget betalinger, og/eller som endnu ikke er frigjort (29), steg med 13 milliarder euro (6,7 %) til 207 milliarder euro, hovedsagelig på politikområder, der finansieres med opdelte bevillinger (30), og svarer i værdi til 2,3 års opdelte forpligtelser eller 2,7 års opdelte betalinger med det betalingstempo, der var i 2011. |
| --- | --- |

1.36.

De uindfriede forpligtelser (»UF«) (28), for hvilke der endnu ikke er foretaget betalinger, og/eller som endnu ikke er frigjort (29), steg med 13 milliarder euro (6,7 %) til 207 milliarder euro, hovedsagelig på politikområder, der finansieres med opdelte bevillinger (30), og svarer i værdi til 2,3 års opdelte forpligtelser eller 2,7 års opdelte betalinger med det betalingstempo, der var i 2011.

| 1.37. | De fleste af de udestående forpligtelser vedrører samhørighed (31) (jf.
  figur 1.2
  ). På dette område androg de uindfriede forpligtelser 136 milliarder euro (32) (ca. 65,5 % af det samlede beløb), svarende til værdien af 2,7 års forpligtelser eller 3,2 års betalinger med det betalingstempo, der var på området i 2011. Det store flertal af disse udestående forpligtelser (124,6 milliarder euro eller 92 % af det samlede beløb) vedrører den igangværende periode 2007-2013 (33). |
| --- | --- |

1.37.

De fleste af de udestående forpligtelser vedrører samhørighed (31) (jf.
  figur 1.2
  ). På dette område androg de uindfriede forpligtelser 136 milliarder euro (32) (ca. 65,5 % af det samlede beløb), svarende til værdien af 2,7 års forpligtelser eller 3,2 års betalinger med det betalingstempo, der var på området i 2011. Det store flertal af disse udestående forpligtelser (124,6 milliarder euro eller 92 % af det samlede beløb) vedrører den igangværende periode 2007-2013 (33).

| 1.36-1.37 | De uindfriede forpligtelser stammer fra den normale forvaltning af flerårige programmer og fra væksten i det overordnede niveau for nye forpligtelser. Hvad strukturfondene angår, bestemmes de uindfriede forpligtelsers størrelse af N+2/N+3-reglen, som er defineret i de relevante forordninger. I henhold til denne regel skal det forventede niveau af uindfriede forpligtelser svare til 2 eller 3 års forpligtelser. Situationen for de uindfriede forpligtelser er således normal, således som det fremgår af figur 1.2, der er en sammenligning mellem uindfriede forpligtelser for 2000-2006 og de første års gennemførelse i perioden 2007-2013.

  Indikatoren for »betalingstempoet i 2011« er kun gyldig i begrænset omfang, da der kun er begrænset adgang til bevillinger ved årets udgang (se punkt 1.34, sidste sætning). |
| --- | --- |

1.36-1.37

Indikatoren for »betalingstempoet i 2011« er kun gyldig i begrænset omfang, da der kun er begrænset adgang til bevillinger ved årets udgang (se punkt 1.34, sidste sætning).

| 1.38. | Det væsentligt større omfang af akkumulerede udestående forpligtelser, der kan konstateres i programmeringsperioden 2007-2013, kan i vid udstrækning forklares med den forsinkede gennemførelse af programmerne (34). Der kunne først afholdes betalinger, når Kommissionen havde godkendt medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, som fastsat i de relevante forordninger for strukturfondene. Ifølge den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (35) skal det sikres, at der er tilstrækkelig mange betalingsbevillinger til rådighed i de kommende år til at dække den stadig større kløft mellem udestående forpligtelser og bevillinger til betalinger (jf. også punkt 1.34). |
| --- | --- |

1.38.

Det væsentligt større omfang af akkumulerede udestående forpligtelser, der kan konstateres i programmeringsperioden 2007-2013, kan i vid udstrækning forklares med den forsinkede gennemførelse af programmerne (34). Der kunne først afholdes betalinger, når Kommissionen havde godkendt medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, som fastsat i de relevante forordninger for strukturfondene. Ifølge den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (35) skal det sikres, at der er tilstrækkelig mange betalingsbevillinger til rådighed i de kommende år til at dække den stadig større kløft mellem udestående forpligtelser og bevillinger til betalinger (jf. også punkt 1.34).

| 1.38. | Kravet om forudgående godkendelse af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, inden der kan foretages nogen mellemliggende betaling, som blev indført for første gang i forbindelse med 2007-2013-perioden, er en væsentlig forbedring af sikkerheden i EU's betalinger til fordel for samhørigheden. I løbet af programmeringsperioden blev kravene til, hvordan betalingsanmodninger skal fremsættes ændret for 2007-forpligtelserne, og der blev indført større fleksibilitet for større projekter. Det medførte, at udgiftsniveauet faldt.

  Eftersom strukturfondsbevillingerne blev brugt fuldt ud i både 2010 og 2011, kan væksten i uindfriede forpligtelser altså også være et resultat af manglende budgetbevillinger ved årets udgang (se desuden punkt 1.34).


  Den vedlagte figur 1.2 viser, hvordan de uindfriede forpligtelser, som er opstået i løbet af programmeringsperioden under den finansielle ramme, forventes at blive afviklet.


  Endelig er Kommissionen enig i, at der bør stilles tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed i de kommende år. Kommissionen er fast besluttet på, at de budgetforslag, som den fremlægger, skal dække den stadig større kløft mellem uindfriede forpligtelser og betalingsbevillinger. |
| --- | --- |

1.38.

Eftersom strukturfondsbevillingerne blev brugt fuldt ud i både 2010 og 2011, kan væksten i uindfriede forpligtelser altså også være et resultat af manglende budgetbevillinger ved årets udgang (se desuden punkt 1.34).

Den vedlagte figur 1.2 viser, hvordan de uindfriede forpligtelser, som er opstået i løbet af programmeringsperioden under den finansielle ramme, forventes at blive afviklet.

Endelig er Kommissionen enig i, at der bør stilles tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed i de kommende år. Kommissionen er fast besluttet på, at de budgetforslag, som den fremlægger, skal dække den stadig større kløft mellem uindfriede forpligtelser og betalingsbevillinger.

Image

---

(1)  Det konsoliderede regnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende bemærkninger.

(3)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og - i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard - på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede regnskab for regnskabsåret 2010 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Den Europæiske Union, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(4)  Fra fransk: »Déclaration d'assurance«.

(5)  Jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(6)  Det er fastsat i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1081/2010 (EUT L 311 af 26.11.2010, s. 9), at det endelige konsoliderede årsregnskab skal sendes inden den 31. juli efter det afsluttede regnskabsår (jf. artikel 129).

(7)  Omfanget af revisionen af indtægter er beskrevet i punkt 2.9-2.13.

(8)  Mellemliggende og endelige betalinger baseret på anmeldelser af udgifter afholdt af de endelige støttemodtagere (jf. punkt 3.9, 4.9, 5.27 og 6.12).

(9)  I modsætning til de foregående år er tilfælde, hvor modtagere af betalinger under FLP ikke har opfyldt krydsoverensstemmelsesforpligtelserne, medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,1 procentpoint af Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i betalingerne som helhed (jf. punkt 3.9, andet led, punkt 3.13, punkt 4.9, andet led, og punkt 4.16-4.18).

(10)  Reformen af Kommissionen — En hvidbog (KOM(2000) 200 endelig af 5.4.2000).

(11)  Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar om opfølgning af anden beretning fra den uafhængige ekspertgruppe om reform af Kommissionen (EFT C 304 af 24.10.2000, s. 135).

(12)  Kommissionens interne kontrolstandarder er i vid udstrækning inspireret af COSO-principperne. COSO er en frivillig privat organisation, som arbejder på at sikre bedre kvalitet i finansiel forvaltning og rapportering ved hjælp af forretningsetik, effektiv intern kontrol og regler for god virksomhedsledelse (corporate governance).

(13)  Betegnelsen »generaldirektør« er her brugt i bred betydning om de ansvarlige personer. Konkret er de 48 erklæringer underskrevet af henholdsvis 1 generalsekretær, 36 generaldirektører, 7 direktører og 4 ledere af de pågældende tjenester.

(14)  Aspekter vedrørende resultaterne i de årlige aktivitetsrapporter behandles i kapitel 10.

(15)  Jf. punkt 3.40 og 3.41, 4.48-4.50, 5.67-5.69, 6.24-6.26 og 7.25.

(16)  Jf. punkt 1.32-1.50 i Rettens årsberetning for 2009.

(17)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Sammenfatning af Kommissionens resultater på forvaltningsområdet i 2011 (KOM(2012) 281 endelig af 6.6.2012).

(18)  Der er ingen oplysninger om den økonomiske forvaltnings samlede kvalitet i de GD’er, der beskæftiger sig med ekstern bistand, men der er ikke af den grund taget noget forbehold (jf. punkt 7.25 og punkt 52 og 53 i årsberetningen om EUF for 2011).

(19)  Jf. Den Europæiske Revisionsrets udtalelse nr. 6/2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget (EUT C 334 af 10.12.2010, s. 1).

(20)  Beløb, som der kan indgås forpligtelser for i det indeværende og i senere regnskabsår.

(21)  Inklusive 259 millioner euro i bevillinger til forpligtelser fremført fra 2010 og en samlet stigning i bevillingerne til forpligtelser på 284 millioner euro som følge af de syv ændringsbudgetter, der blev godkendt i 2011. I dette tal indgår ikke formålsbestemte indtægter, som i 2011 beløb sig til 6,2 milliarder euro til forpligtelser og 6,7 milliarder euro til betalinger. Formålsbestemte indtægter anvendes til finansiering af specifikke udgiftsposter (jf. artikel 18 i finansforordningen – forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002). Der er bl.a. tale om indtægter fra tilbagebetaling af fejlagtigt udbetalte beløb, der føres tilbage på de oprindelige budgetposter, bidrag fra EFTA-medlemmer, der forhøjer budgetposter, og indtægter fra tredjemand i henhold til aftaler, som fastsætter, at der skal ydes et finansielt bidrag til EU-aktiviteter.

(22)  Beløb, som der kan afholdes betalinger for i regnskabsåret.

(23)  Inklusive 1 582 millioner euro i fremførte bevillinger fra 2010 og en samlet stigning i bevillingerne til betalinger på 200 millioner euro som følge af de syv ændringsbudgetter, som blev godkendt i 2011.

(24)  I 2011 var bevillingerne til forpligtelser 0,6 milliarder euro (0,4 %) højere end i 2010, og bevillingerne til betalinger var 3,6 milliarder euro (2,9 %) højere.

(25)  Budgetoverskuddet (budgetresultatet) er resultatet af gennemførelsen af budgettet. Det er ikke en reserve, og det kan ikke kumuleres og anvendes til finansiering af udgifter i senere regnskabsår.

(26)  For ESF’s vedkommende førte underudnyttelsen i 2010 (jf. Rettens årsberetning for 2010, punkt 1.41) til ekstra betalinger i 2011. Sammen med det øgede antal betalingsanmodninger ved årets slutning fik dette de faktiske betalinger op på 114 % af det oprindelige budget. De ekstra anmodninger om betalinger fra ESF blev hovedsagelig dækket af overførsler fra EFRU og Samhørighedsfonden. Men en uforudset mængde anmodninger om betalinger fra EFRU og Samhørighedsfonden mod slutningen af året overgik prognoserne og øgede de faktiske betalinger til et så højt niveau, at der kunne have været afholdt yderligere betalinger over disse fonde, hvis der havde været bevillinger til rådighed – jf. også den beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som ledsager EU's årsregnskab for regnskabsåret 2011, s. 42-45.

(27)  En høj procentdel af betalinger i december i forhold til årets faktiske betalinger: Afsnit 06 — Mobilitet og transport 26 % (295 millioner euro), Afsnit 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse 44 % (266 millioner euro), Afsnit 19 — Eksterne forbindelser 31 % (1 016 millioner euro), Afsnit 21 — Udvikling og forbindelser med AVS-lande 27 % (403 millioner euro), Afsnit 22 — Udvidelse 28 % (264 millioner euro) og Afsnit 32 — Energi 23 % (219 millioner euro).

(28)  Eller »RAL« fra fransk: »Reste à liquider«.

(29)  Uindfriede budgetforpligtelser opstår som en direkte konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger (jf. fodnote 28), hvor det tager flere år at gennemføre udgiftsprogrammerne, og de forpligtelser, der er indgået i de foregående år, henstår uudnyttede, indtil de tilsvarende betalinger foretages.

(30)  Budgettet skelner mellem to former for bevillinger: ikke-opdelte bevillinger og opdelte bevillinger. De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige, f.eks. administrationsudgifter. Opdelte bevillinger blev indført med henblik på foranstaltninger, som gennemføres over flere år, og de tilknyttede betalinger kan foretages i forpligtelsesåret og i de følgende år. Opdelte bevillinger anvendes hovedsagelig i forbindelse med strukturfondene og Samhørighedsfonden.

(31)  I den finansielle ramme for 2000-2006 var der i alt planlagt følgende forpligtelser til samhørighed: 261 milliarder (jf. årsregnskabet for 2006) og i den finansielle ramme for 2007-2013: 348 milliarder euro (jf. årsregnskabet for 2011), dvs. en stigning på 33 %.

(32)  Med hensyn til samhørighed henvises til den beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som ledsager EU's årsregnskab for regnskabsåret 2011, s. 28, 42-45.

(33)  Den automatiske frigørelsesregel (n + 2-reglen/n + 3-reglen) er med til at cleare udestående forpligtelser. Denne regel betyder, at alle midler, der ikke er udnyttet, eller som ikke er omfattet af en betalingsanmodning ved udgangen af det andet/tredje år efter, at midlerne blev bevilget, automatisk frigøres. Som led i den »tredje forenklingspakke« er n + 2/n + 3-reglen senest blevet ændret med hensyn til forpligtelserne for 2007 til samhørighed (jf. Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 26), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 539/2010 (EUT L 158 af 24.6.2010, s. 1)).

(34)  Jf. Rettens årsberetning for 2008, punkt 6.8 og 6.26-6.28. Flere oplysninger kan fås i Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som ledsager EU's årsregnskab for regnskabsåret 2008, s. 42, og i Kommissionens analyse af budgetgennemførelsen af struktur- og samhørighedsfondene i 2008, s. 5 og s. 13-17.

(35)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Jf. også artikel 3 i Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17).

(36)  Budgetafsnit 14 og 24-31 i sektion III i det almindelige budget, som primært vedrører administrationsudgifter, behandles i afsnittet om Europa-Kommissionen i kapitel 9.

(37)  Administrationsudgifterne er trukket fra i grupperne af politikområder og vises særskilt under egen overskrift. Det giver en difference i forhold til kapitel 3-9.

(38)  I årsberetningen for 2010 udgjorde grupperne landbrug: markedsstøtte og direkte støtte samt udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og forbrugerbeskyttelse én gruppe af politikområder, og tilsvarende udgjorde grupperne regionalpolitik, energi og transport samt beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling én gruppe af politikområder. De aggregerede resultater for 2011 baseret på den tidligere struktur vises i
  tabel 1.3
  .

(39)  Et system betegnes som »delvis effektivt«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret tilfredsstillende, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau. Nærmere oplysninger i afsnittet »Revisionens omfang og revisionsmetoden« i kapitel 2-9.

(40)  Fejlfrekvensen angiver, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl. Procenterne er afrundede.

(41)  Godtgjorte udgifter (jf. punkt 3.9).

(42)  Godtgjorte udgifter (jf. punkt 4.9).

(43)  Godtgjorte udgifter (jf. punkt 5.27).

(44)  Godtgjorte udgifter (jf. punkt 6.12).

(45)  Differencen mellem betalingerne i 2011 (129 395 millioner euro — jf.
  tabel 1.1
  ) og det samlede beløb for den samlede reviderede population med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed svarer til betalte forskud vedrørende følgende grupper af politikområder: landbrug: markedsstøtte og direkte støtte (8 millioner euro), udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed (565 millioner euro), regionalpolitik, energi og transport (1 469 millioner euro), og beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling (128 millioner euro) (jf. punkt 3.9, 4.9, 5.27 og 6.12).

(46)  I modsætning til de foregående år er manglende opfyldelse af forpligtelserne vedrørende krydsoverensstemmelse medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede mest sandsynlige fejlforekomst (jf. punkt 4.9, andet led, og punkt 3.13).

(47)  I modsætning til de foregående år er manglende opfyldelse af forpligtelserne vedrørende krydsoverensstemmelse medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede mest sandsynlige fejlforekomst (jf. punkt 4.9, andet led, og punkt 4.16-4.18).

(48)  I modsætning til de foregående år er tilfælde, hvor modtagere af betalinger under FLP ikke har opfyldt krydsoverensstemmelsesforpligtelserne, medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,1 procentpoint af Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst i betalingerne som helhed (jf. også fodnote 9 og 10).

(49)  I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve af indtægtsordrer vedrørende alle typer af indtægter (jf. punkt 2.8, 2.9 og 2.13).

(50)  I modsætning til de foregående år er manglende overholdelse af krydsoverensstemmelsesforpligtelserne medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst (jf. punkt 3.9, 3.13, 4.9 og 4.16-4.18). De konstaterede fejl svarer til ca. 0,2 procentpoint af den samlede mest sandsynlige fejlforekomst.

(51)  I modsætning til de foregående år er tilfælde, hvor modtagere af betalinger under FLP ikke har opfyldt krydsoverensstemmelsesforpligtelserne medtaget i beregningen af den mest sandsynlige fejlforekomst. De konstaterede fejl svarer til ca. 0,1 procentpoint af Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i betalingerne som helhed (jf. også fodnote 1).

(52)  Den fulde liste over Kommissionens GD'er/tjenester fås på http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm.

(53)  Kilde: det konsoliderede regnskab for 2011.

(54)  Kilde: de årlige aktivitetsrapporter for 2011. REGIO og REA har anført minimums- og maksimumsbeløb. Kun sidstnævnte er blevet taget i betragtning.

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

DEL 1
  —   
  Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabernes rigtighed (finansiel revision)

| 1. | Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede årsregnskab, som består af det konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (1), i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme ved årets udgang, er de vigtigste vurderingskriterier følgende:
  a)   Lovlighed og formel rigtighed: Årsregnskabet er opstillet i overensstemmelse med reglerne, og der er budgetbevillinger til rådighed.
  b)   Fuldstændighed: Alle indtægts- og udgiftstransaktioner og alle aktiver og passiver (herunder også poster uden for balancen), der vedrører perioden, er opført i årsregnskabet.
  c)   Transaktionerne har reelt indhold, og aktiverne og passiverne er til stede: Hver indtægts- eller udgiftstransaktion er begrundet med en begivenhed, som vedrører enheden og perioden. Aktivet eller passivet er til stede på balancetidspunktet og vedrører den regnskabsaflæggende enhed.
  d)   Måling og værdiansættelse: Indtægts- eller udgiftstransaktionen samt aktivet eller passivet er opført i årsregnskabet med et passende beløb i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet.
  e)   Fremlæggelse af oplysninger: Indtægts- eller udgiftstransaktionen samt aktivet eller passivet er oplyst og beskrevet i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler og -konventioner samt princippet om gennemsigtighed. |
| --- | --- |

1.

Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede årsregnskab, som består af det konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (1), i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme ved årets udgang, er de vigtigste vurderingskriterier følgende:

a)   Lovlighed og formel rigtighed: Årsregnskabet er opstillet i overensstemmelse med reglerne, og der er budgetbevillinger til rådighed.

b)   Fuldstændighed: Alle indtægts- og udgiftstransaktioner og alle aktiver og passiver (herunder også poster uden for balancen), der vedrører perioden, er opført i årsregnskabet.

c)   Transaktionerne har reelt indhold, og aktiverne og passiverne er til stede: Hver indtægts- eller udgiftstransaktion er begrundet med en begivenhed, som vedrører enheden og perioden. Aktivet eller passivet er til stede på balancetidspunktet og vedrører den regnskabsaflæggende enhed.

d)   Måling og værdiansættelse: Indtægts- eller udgiftstransaktionen samt aktivet eller passivet er opført i årsregnskabet med et passende beløb i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet.

e)   Fremlæggelse af oplysninger: Indtægts- eller udgiftstransaktionen samt aktivet eller passivet er oplyst og beskrevet i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler og -konventioner samt princippet om gennemsigtighed.

| 2. | Revisionen består af følgende grundelementer:






  a) | En ajourføring af Rettens evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- | --- |

2.

Revisionen består af følgende grundelementer:

a)

En ajourføring af Rettens evaluering af regnskabskontrollen

| b) | Kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

Kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | Analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed) |
| --- | --- |

c)

Analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed)

| d) | Analyse og afstemning af konti og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

Analyse og afstemning af konti og/eller saldi

| e) | Substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver. |
| --- | --- |

e)

Substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver.

DEL 2
  —   
  Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed (overensstemmelsesrevision)

| 3. | Med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for årsregnskabet, omfatter Rettens revisionsmetode følgende:






  — | Direkte test af transaktioner vedrørende indtægter og vedrørende hvert enkelt udgiftsområde (jf.
  tabel 1.1
  ) for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige. |
| --- | --- | --- |

3.

Med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for årsregnskabet, omfatter Rettens revisionsmetode følgende:

—

Direkte test af transaktioner vedrørende indtægter og vedrørende hvert enkelt udgiftsområde (jf.
  tabel 1.1
  ) for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige.

| — | En vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

—

En vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer transaktionernes formelle rigtighed.

| 4. | Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af Kommissionens ledelsesudtalelser. |
| --- | --- |

4.

Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af Kommissionens ledelsesudtalelser.

Rettens test af transaktioner

| 5. | Den direkte test af transaktioner i hver specifik vurdering (kapitel 2-9) foretages på en repræsentativ stikprøve af indtægtsordrer (når der er tale om indtægter) og betalinger i den pågældende gruppe af politikområder (2). Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.

Den direkte test af transaktioner i hver specifik vurdering (kapitel 2-9) foretages på en repræsentativ stikprøve af indtægtsordrer (når der er tale om indtægter) og betalinger i den pågældende gruppe af politikområder (2). Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige.

| 6. | Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastlægge, hvor store stikprøver der er nødvendige for at opnå et pålideligt resultat. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at systemerne ikke forhindrer eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). |
| --- | --- |

6.

Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastlægge, hvor store stikprøver der er nødvendige for at opnå et pålideligt resultat. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at systemerne ikke forhindrer eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen).

| 7. | Rettens test af transaktioner omfatter en detaljeret undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne, herunder en kontrol af, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. Retten udvælger transaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, og sporer de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder en af de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl. |
| --- | --- |

7.

Rettens test af transaktioner omfatter en detaljeret undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne, herunder en kontrol af, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. Retten udvælger transaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, og sporer de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder en af de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl.

Rettens vurdering og fremlæggelse af testresultaterne

| 8. | Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. Fejl i de individuelle transaktioner påvirker ikke altid det samlede beløb, der er udbetalt. |
| --- | --- |

8.

Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. Fejl i de individuelle transaktioner påvirker ikke altid det samlede beløb, der er udbetalt.

| 9. | Retten klassificerer fejl på følgende måde:






  — | som kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, afhængigt af, om det kan måles, hvor stor en del af det beløb, der er betalt eller modtaget fra EU-budgettet, der var behæftet med fejl |
| --- | --- | --- |

9.

Retten klassificerer fejl på følgende måde:

—

som kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, afhængigt af, om det kan måles, hvor stor en del af det beløb, der er betalt eller modtaget fra EU-budgettet, der var behæftet med fejl

| — | efter deres art, især som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), fejl med hensyn til forekomst (der er godtgjort en udgift, som ikke bevisligt er afholdt) eller nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert). |
| --- | --- |

—

efter deres art, især som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), fejl med hensyn til forekomst (der er godtgjort en udgift, som ikke bevisligt er afholdt) eller nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert).

| 10. | Offentlige indkøb er et område, hvor Retten ofte finder væsentlige fejl. EU-lovgivningen og den nationale lovgivning om offentlige indkøb består grundlæggende af en række procedurekrav. For at sikre overholdelse af traktatens princip om konkurrence skal kontrakter annonceres, bud skal vurderes på grundlag af specificerede kriterier, der må ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at komme under bestemte beløbsgrænser osv. |
| --- | --- |

10.

Offentlige indkøb er et område, hvor Retten ofte finder væsentlige fejl. EU-lovgivningen og den nationale lovgivning om offentlige indkøb består grundlæggende af en række procedurekrav. For at sikre overholdelse af traktatens princip om konkurrence skal kontrakter annonceres, bud skal vurderes på grundlag af specificerede kriterier, der må ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at komme under bestemte beløbsgrænser osv.

| 11. | Med henblik på sin revision sætter Retten en værdi på manglende overholdelse af procedurekrav. Retten:






  a) | definerer fejl, der modvirker opfyldelsen af målene for reglerne om offentlige indkøb – fair konkurrence og tildeling af kontrakten til den bedst kvalificerede bydende (3) – som »alvorlige« |
| --- | --- | --- |

11.

Med henblik på sin revision sætter Retten en værdi på manglende overholdelse af procedurekrav. Retten:

a)

definerer fejl, der modvirker opfyldelsen af målene for reglerne om offentlige indkøb – fair konkurrence og tildeling af kontrakten til den bedst kvalificerede bydende (3) – som »alvorlige«

| b) | betragter »alvorlige« overtrædelser af reglerne om offentlige indkøb som fejl, der indvirker på den samlede værdi af den pågældende kontraktbetaling – en kvantificerbar fejl på 100 % (4) |
| --- | --- |

b)

betragter »alvorlige« overtrædelser af reglerne om offentlige indkøb som fejl, der indvirker på den samlede værdi af den pågældende kontraktbetaling – en kvantificerbar fejl på 100 % (4)

| c) | behandler mindre alvorlige fejl uden effekt på udbuddets udfald som ikke-kvantificerbare fejl (5). |
| --- | --- |

c)

behandler mindre alvorlige fejl uden effekt på udbuddets udfald som ikke-kvantificerbare fejl (5).

Rettens kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan der skal reageres på en forkert anvendelse af reglerne om offentlige indkøb.

| 12. | Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl. Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder som helhed. Disse oplysninger findes i bilag X.1 til kapitel 2-9, når der er en væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

12.

Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl. Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder som helhed. Disse oplysninger findes i bilag X.1 til kapitel 2-9, når der er en væsentlig fejlforekomst.

| 13. | På grundlag af de fejl, den har kvantificeret, anvender Retten statistiske standardteknikker til at anslå den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF) vedrørende hver af de specifikke vurderinger og for budgetudgifterne som helhed. Den mest sandsynlige fejlforekomst er det vægtede gennemsnit af de konstaterede fejlprocenter i stikprøven (6). Retten anvender også statistiske standardteknikker til at anslå det interval, hvor den har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten for populationen ligger i hver enkelt specifik vurdering (og i udgifterne som helhed). Det er intervallet mellem den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (7) (jf. følgende tegning). |
| --- | --- |

13.

På grundlag af de fejl, den har kvantificeret, anvender Retten statistiske standardteknikker til at anslå den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF) vedrørende hver af de specifikke vurderinger og for budgetudgifterne som helhed. Den mest sandsynlige fejlforekomst er det vægtede gennemsnit af de konstaterede fejlprocenter i stikprøven (6). Retten anvender også statistiske standardteknikker til at anslå det interval, hvor den har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten for populationen ligger i hver enkelt specifik vurdering (og i udgifterne som helhed). Det er intervallet mellem den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (7) (jf. følgende tegning).

Image

| 14. | Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at den faktiske fejlforekomst i populationen ligger mellem den nedre og den øvre fejlgrænse. |
| --- | --- |

14.

Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at den faktiske fejlforekomst i populationen ligger mellem den nedre og den øvre fejlgrænse.

| 15. | Ved planlægningen af sit arbejde søger Retten at inkludere revisionshandlinger, som sætter den i stand til at sammenligne den anslåede fejlforekomst i populationen med et planlagt væsentlighedsniveau på 2 %. I sin vurdering af revisionsresultaterne tager Retten udgangspunkt i dette væsentlighedsniveau og tager hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når den udarbejder sin revisionserklæring. |
| --- | --- |

15.

Ved planlægningen af sit arbejde søger Retten at inkludere revisionshandlinger, som sætter den i stand til at sammenligne den anslåede fejlforekomst i populationen med et planlagt væsentlighedsniveau på 2 %. I sin vurdering af revisionsresultaterne tager Retten udgangspunkt i dette væsentlighedsniveau og tager hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når den udarbejder sin revisionserklæring.

Hvordan Retten vurderer systemer og fremlægger resultaterne

| 16. | Kommissionen — samt medlemsstaterne og modtagerstaterne, når der er tale om delt eller decentral forvaltning — indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen — samt medlemsstaterne og modtagerstaterne, når der er tale om delt eller decentral forvaltning — indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer.

| 17. | Der findes en lang række forskellige systemer for hver gruppe af politikområder og også for indtægterne. Retten udtager derfor normalt hvert år en stikprøve af systemer, som skal undersøges. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Resultaterne af systemundersøgelsen«, som findes i bilag X.2 til kapitel 2-9. Systemerne klassificeres som effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, delvis effektive (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller ikke effektive (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet). |
| --- | --- |

17.

Der findes en lang række forskellige systemer for hver gruppe af politikområder og også for indtægterne. Retten udtager derfor normalt hvert år en stikprøve af systemer, som skal undersøges. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Resultaterne af systemundersøgelsen«, som findes i bilag X.2 til kapitel 2-9. Systemerne klassificeres som effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, delvis effektive (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller ikke effektive (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet).

| 18. | Hvis der er bevis herfor, giver Retten desuden en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder (også i bilag X.2 til kapitel 2-9), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og til resultaterne af testen af transaktioner. |
| --- | --- |

18.

Hvis der er bevis herfor, giver Retten desuden en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder (også i bilag X.2 til kapitel 2-9), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og til resultaterne af testen af transaktioner.

Hvordan Retten vurderer Kommissionens ledelsesudtalelser og fremlægger resultaterne

| 19. | I overensstemmelse med Internationale Standarder om Revision modtager Retten en regnskabserklæring fra Kommissionen, hvori denne bekræfter, at den har opfyldt sit ansvar og fremlagt alle de oplysninger, som kunne være relevante for revisor. Dermed bekræfter Kommissionen også, at den har fremlagt alle oplysninger om sin vurdering af risikoen for svig, alle oplysninger om svig eller mistanke om svig, som den kender til, og alle væsentlige overtrædelser af love og bestemmelser. |
| --- | --- |

19.

I overensstemmelse med Internationale Standarder om Revision modtager Retten en regnskabserklæring fra Kommissionen, hvori denne bekræfter, at den har opfyldt sit ansvar og fremlagt alle de oplysninger, som kunne være relevante for revisor. Dermed bekræfter Kommissionen også, at den har fremlagt alle oplysninger om sin vurdering af risikoen for svig, alle oplysninger om svig eller mistanke om svig, som den kender til, og alle væsentlige overtrædelser af love og bestemmelser.

| 20. | I kapitel 2-9 gennemgår Retten desuden de relevante generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter. I disse rapporter redegøres der for opfyldelsen af politikmål og for de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre, at transaktionerne er formelt rigtige, og at ressourcerne er anvendt forsvarligt. Hver årlig aktivitetsrapport ledsages af en erklæring, hvor generaldirektøren bl.a. udtaler sig om, hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til det planlagte formål, og hvorvidt kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er formelt rigtige (8). |
| --- | --- |

20.

I kapitel 2-9 gennemgår Retten desuden de relevante generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter. I disse rapporter redegøres der for opfyldelsen af politikmål og for de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre, at transaktionerne er formelt rigtige, og at ressourcerne er anvendt forsvarligt. Hver årlig aktivitetsrapport ledsages af en erklæring, hvor generaldirektøren bl.a. udtaler sig om, hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til det planlagte formål, og hvorvidt kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er formelt rigtige (8).

| 21. | Retten vurderer de årlige aktivitetsrapporter og de ledsagende erklæringer for at undersøge, om de giver et retvisende billede af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed, og om de definerer de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe eventuelle alvorlige kontrolsvagheder. Retten redegør for resultaterne af denne vurdering i afsnittet »Systemernes effektivitet« i kapitel 2-9 (9). |
| --- | --- |

21.

Retten vurderer de årlige aktivitetsrapporter og de ledsagende erklæringer for at undersøge, om de giver et retvisende billede af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed, og om de definerer de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe eventuelle alvorlige kontrolsvagheder. Retten redegør for resultaterne af denne vurdering i afsnittet »Systemernes effektivitet« i kapitel 2-9 (9).

Hvordan Retten når frem til sin revisionserklæring

| 22. | Retten når frem til sin erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions årsregnskab, på grundlag af hele sit revisionsarbejde, som er beskrevet i kapitel 2-9, og som omfatter en vurdering af, om transaktionerne er behæftet med gennemgribende fejl. Et centralt element i vurderingen gælder resultaterne af Rettens test af udgiftstransaktioner. Taget under ét er Rettens bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2011 3,9 %. Retten har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten for populationen ligger mellem 3,0 % og 4,8 %. Den anslåede fejlprocent for de forskellige grupper af politikområder varierer som beskrevet i kapitel 3-9. Retten vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne. Retten afgiver en samlet erklæring om forpligtelsernes formelle rigtighed på grundlag af en supplerende horisontal stikprøve. |
| --- | --- |

22.

Retten når frem til sin erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions årsregnskab, på grundlag af hele sit revisionsarbejde, som er beskrevet i kapitel 2-9, og som omfatter en vurdering af, om transaktionerne er behæftet med gennemgribende fejl. Et centralt element i vurderingen gælder resultaterne af Rettens test af udgiftstransaktioner. Taget under ét er Rettens bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2011 3,9 %. Retten har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten for populationen ligger mellem 3,0 % og 4,8 %. Den anslåede fejlprocent for de forskellige grupper af politikområder varierer som beskrevet i kapitel 3-9. Retten vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne. Retten afgiver en samlet erklæring om forpligtelsernes formelle rigtighed på grundlag af en supplerende horisontal stikprøve.

Uregelmæssigheder eller svig

| 23. | Langt de fleste fejl opstår, fordi de ofte komplekse regler vedrørende EU's udgiftsordninger bliver anvendt forkert eller misforstået. Hvis Retten har en begrundet mistanke om svig, meddeler den dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig, som har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Retten indberetter ca. fire sager om året til OLAF på grundlag af sit revisionsarbejde. |
| --- | --- |

23.

Langt de fleste fejl opstår, fordi de ofte komplekse regler vedrørende EU's udgiftsordninger bliver anvendt forkert eller misforstået. Hvis Retten har en begrundet mistanke om svig, meddeler den dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig, som har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Retten indberetter ca. fire sager om året til OLAF på grundlag af sit revisionsarbejde.

---

(1)  Inklusive de forklarende bemærkninger.

(2)  Retten udtager desuden en horisontal, repræsentativ stikprøve af forpligtelser og undersøger, om de relevante regler og forordninger er overholdt.

(3)  Der er grundlæggende to tildelingssystemer: den laveste pris eller det mest fordelagtige tilbud.

(4)  Eksempler på kvantificerbare fejl: ingen eller kun begrænset konkurrence om en hoved- eller tillægskontrakt (undtagen hvis retsgrundlaget specifikt tillader dette), ukorrekt vurdering af bud med effekt på udbuddets udfald, væsentlige ændringer i kontraktens omfang, opdeling af kontrakter om forskellige byggearbejder, som har samme økonomiske formål.

Retten anvender generelt en anden metode med hensyn til EU-institutioners forkerte anvendelse af reglerne for offentlige indkøb, fordi de pågældende kontrakter normalt stadig er gyldige. Sådanne fejl kvantificeres ikke i DAS'en.

(5)  Eksempler på ikke-kvantificerbare fejl: ukorrekt vurdering af bud uden effekt på udbuddets udfald, formelle svagheder i udbuddet eller udbudsbetingelserne, manglende overholdelse af formelle aspekter ved gennemsigtighedskravene.

(6)  Formula, hvor GS er det gennemsnitlige stikprøveinterval, og i er nummereringen af transaktioner i stikprøven.

(7)  Formula og Formula , hvor t er t-fordelingsfaktoren, n er stikprøvestørrelsen, og s er standardafvigelsen for fejlprocenterne.

(8)  Flere oplysninger om disse processer og link til de seneste rapporter findes på adressen

http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_da.htm

(9)  I de foregående år stod denne vurdering i et særligt afsnit med titlen »Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser«.

BILAG 1.2

OPFØLGNING AF DE FOREGÅENDE ÅRS BEMÆRKNINGER OM REGNSKABERNES RIGTIGHED

| Bemærkninger fremsat i de foregående år | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- |
| 1. | Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off) |

Bemærkninger fremsat i de foregående år

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

1.

| 1. | Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off) |
| --- | --- |

1.

| 1. | Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off) |
| --- | --- |

1.

Med hensyn til forfinansiering, kreditorer og periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed har Retten siden regnskabsåret 2007 konstateret bogføringsfejl, hvis finansielle effekt samlet set er uvæsentlig, men som forekommer hyppigt. Det viser, at de grundlæggende regnskabsdata bør forbedres yderligere i nogle generaldirektorater.

Kommissionen fortsatte arbejdet med at forbedre nøjagtigheden af sine regnskabsdata ved hjælp af igangværende tiltag som f.eks. regnskabskvalitetsprojektet og godkendelsen af lokale systemer.

Under sin revision af repræsentative stikprøver af forfinansieringer og af fakturaer/omkostningsanmeldelser konstaterede Retten igen fejl, hvis finansielle effekt samlet set er uvæsentlig, men som forekommer hyppigt. Kommissionen bør derfor fortsat bestræbe sig på at forbedre de grundlæggende regnskabsdata i visse generaldirektorater.

Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at forbedre kvaliteten af bogføringsoplysningerne, og de lokale systemer opdateres løbende, så de overholder bogføringskravene.

Med hensyn til bogføring af forfinansieringer konstaterede Retten også:

| — | at udestående forfinansieringer ikke altid blev afviklet korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen enten slet ikke afviklet eller afviklet med det forkerte beløb |
| --- | --- |

—

at udestående forfinansieringer ikke altid blev afviklet korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen enten slet ikke afviklet eller afviklet med det forkerte beløb

| — | at nogle generaldirektorater ikke behandlede de tilgængelige oplysninger om de fremskridt, der var gjort, og de udgifter, der var afholdt, og ikke afviklede den relevante forfinansiering i takt med disse fremskridt. De anvendte i stedet approksimative metoder ved cut-off-beregningen |
| --- | --- |

—

at nogle generaldirektorater ikke behandlede de tilgængelige oplysninger om de fremskridt, der var gjort, og de udgifter, der var afholdt, og ikke afviklede den relevante forfinansiering i takt med disse fremskridt. De anvendte i stedet approksimative metoder ved cut-off-beregningen

| — | for første gang i forbindelse med sin årsberetning for 2010, at Kommissionen i et stigende antal sager ikke korrekt havde registreret, at betalinger førte til, at der opstod et aktiv, særlig i forbindelse med finansieringstekniske instrumenter og forskud til andre støtteordninger. |
| --- | --- |

—

for første gang i forbindelse med sin årsberetning for 2010, at Kommissionen i et stigende antal sager ikke korrekt havde registreret, at betalinger førte til, at der opstod et aktiv, særlig i forbindelse med finansieringstekniske instrumenter og forskud til andre støtteordninger.

Trods regnskabsførerens tjenesters bestræbelser på at forbedre situationen konstaterede Retten, at flere generaldirektorater stadig opfører skøn i årsregnskabet, selv om de har tilstrækkeligt grundlag for at cleare de relevante forfinansieringer.

Forholdet vedrørende de finansieringstekniske instrumenter var allerede blevet behandlet i årsregnskabet for 2010 på grundlag af oplysninger, som medlemsstaterne indsendte på frivillig basis. Kommissionen har også foreslået at ændre det gældende retsgrundlag og har fremsat hensigtsmæssige forslag for perioden efter 2013 med henblik på at gøre det obligatorisk at indsende de nødvendige oplysninger.

Med hensyn til de forskud, der udbetales til medlemsstaterne i forbindelse med andre støtteordninger og som bidrag til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, er der for første gang opført et tilsvarende aktiv på 2 512 millioner euro i det konsoliderede årsregnskab for 2011.

Før 2011 fik Kommissionen ikke de data fra medlemsstaterne, som kunne have givet den mulighed for at foretage et pålideligt skøn. De oplysninger, der nu er til rådighed, viser, at der ikke ville have været tale om væsentlige beløb.

Når der ses bort fra forskud til de støtteordninger, der er knyttet til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, er de uudnyttede beløb, der er opført vedrørende ovennævnte finansieringstekniske instrumenter og andre støtteordninger, beregnet på grundlag af de beløb, Kommissionen har bevilget, under hensyntagen til et skøn over de uudnyttede beløb foretaget efter den lineære metode. De manglende oplysninger om de beløb, der reelt er udnyttet, forringer væsentligt disse oplysningers brugbarhed til forvaltningsformål.

Regnskabsafdelingerne har udarbejdet et sæt retningslinjer om afslutningen af forfinansiering, som vil blive runddelt, når revisionen af finansforordningen er færdiggjort.

Retsgrundlaget er gennemført for de finansieringstekniske instrumenter og for den forudbetalte statsstøtte, inkl. et bilag til udgiftserklæringen (ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 13. december 2011). Efter denne ændring har Europa-Kommissionen et retsgrundlag, som den kan henvise til, når den anmoder om de ønskede oplysninger fra medlemsstaterne.

Ovenstående oplysninger vil blive brugt til regnskabsmæssige formål i forbindelse med afslutningen af 2012-regnskaberne. Beløb, som endnu ikke er udbetalt til de endelige modtagere, baseres på tidsproportionale skøn.

GD REGIO's programmeringsperiode er på 7 år, og da man nu befinder sig i det 6. år, er det ikke tilrådeligt at ændre metoden. Det er dog planen, at fremgangsmåden skal ændres i den næste programmeringsperiode, forudsat at medlemsstaterne godkender det i den nye finansforordning.

Når retsgrundlaget for strukturfondenes nye programmeringsperiode er trådt i kraft, vil Kommissionen være berettiget til at modtage oplysninger om, hvor store beløb der rent faktisk bruges, hvilket vil indgå i udarbejdelsen af årsregnskaberne. Disse nye krav forventes også at medføre bedre forvaltningsoplysninger.

Den metode, som Kommissionen har benyttet til 2011-regnskaberne, er den mest omkostningseffektive, og den blev allerede brugt i forbindelse med 2010-regnskaberne.

Hertil kommer, at nogle generaldirektorater — som allerede nævnt i Rettens årsberetning for 2009 — ikke overholdt kravet om, at fakturaer og omkostningsopgørelser skal registreres senest fem arbejdsdage efter modtagelsen.

Retten konstaterede forbedringer med hensyn til den tid, det tager at registrere nye omkostningsopgørelser, men nogle generaldirektorater overholder stadig ikke fuldt ud kravet om, at fakturaer og omkostningsopgørelser skal registreres straks.

Kommissionens tjenestegrene vil fortsætte deres bestræbelser i så henseende. Med henblik herpå ajourføres de lokale systemer løbende, f.eks. behandles udgiftsanmodninger, som modtages i GD AGRI og GD REGIO inden for fristen.

Retten bemærkede i sin årsberetning for 2010, at den øgede brug af forfinansiering i EU-budgettet og af nye typer finansielle instrumenter betød, at Kommissionen hurtigst muligt måtte tage den relevante regnskabsregel op til fornyet overvejelse med henblik på at give tilstrækkelig vejledning om registrering og udligning af forfinansiering.

Den relevante regnskabsregel er blevet opdateret i 2012, så der nu tages hensyn til, at uudnyttede beløb vedrørende bidrag til finansieringstekniske instrumenter og forskud betalt til andre støtteordninger skal opføres som et aktiv.

Tjenesterne anvender bestemmelserne under hensyntagen til de finansielle instrumenter og de statsstøtterelaterede betalinger (se svar ovenfor).

| 2. | Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner |
| --- | --- |

2.

| 2. | Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner |
| --- | --- |

2.

| 2. | Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner |
| --- | --- |

2.

Allerede i årsberetningen for 2007 anførte Retten, at selv om Kommissionen havde taget skridt til at fremlægge flere og bedre oplysninger om de korrektionsmekanismer, der anvendes i forbindelse med EU-budgettet, var oplysningerne endnu ikke fuldstændig pålidelige, fordi Kommissionen ikke altid modtog pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne.

På trods af svagheder, der fortsat forringer pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes data, særlig på samhørighedsområdet, har Retten i årenes løb noteret en række forbedringer. I begyndelsen af 2011 iværksatte Kommissionen en revision vedrørende medlemsstaternes inddrivelsessystemer på samhørighedsområdet. Kommissionens kontrol på stedet viste, at de systemer, der anvendes til registrering og rapportering af data, endnu ikke er fuldstændig pålidelige i alle de besøgte medlemsstater. Derfor er medlemsstaternes data vedrørende samhørighedsområdet ikke nævnt i bemærkningerne til regnskabet for 2011.

På landbrugsområdet har Kommissionen opført de udestående fordringer på medlemsstatsniveau, og den tilsvarende nedskrivning og beløb inddrevet af medlemsstaterne er bogført i 2011-regnskaberne.

På samhørighedsområdet er pålideligheden af de inddrivelsesdata, der er modtaget fra medlemsstaterne, blevet bedre sammenlignet med forrige periode, men Kommissionen er enig i, at den bør forbedres yderligere. Derfor iværksatte Kommissionen i begyndelsen af 2011 en risikobaseret revision af medlemsstaternes inddrivelsessystemer, som er baseret på de indberetninger, der foretages hvert år pr. 31. marts, med det formål at forbedre indberetningen af de nationale finansielle korrektioner til Kommissionen og sikre, at de indberettede data er fuldstændige, nøjagtige og rettidige. Generaldirektoraterne berørt af strukturforanstaltninger har redegjort for de første resultater i deres aktivitetsrapporter for 2011.

Desuden opfordredes Kommissionen til at undersøge behovet for at præcisere de retningslinjer for finansiel rapportering, der definerer, hvilke oplysninger der skal fremlægges, og hvordan de skal behandles.

Regnskabsførerens instrukser giver de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede vejledning i, hvilke data der skal tilvejebringes. Retten konstaterede forbedringer med hensyn til anvendelsen af denne vejledning. Der skal dog gøres en yderligere indsats for at forbedre kvaliteten af de fremlagte data.

Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at øge kvaliteten af de fremlagte data.

I årsberetningen for 2009 kritiserede Retten for første gang, at Kommissionen vedrørende nogle udgiftsområder ikke systematisk fremlægger oplysninger, der etablerer sammenhængen mellem det år, hvor en betaling afholdes, det år, hvor den dermed forbundne fejl påvises, og det år, hvor den deraf følgende finansielle korrektion oplyses i bemærkningerne til årsregnskabet.

Der fremlægges endnu ikke oplysninger om sammenhængen mellem betalinger, fejl og finansielle korrektioner. Det er fortsat Rettens opfattelse, at der, når det er muligt, bør etableres en sådan sammenhæng. Der bør endvidere etableres en klar forbindelse mellem beløbene i de årlige aktivitetsrapporter, særlig dem, der indgår i beregningen af restfejlfrekvensen, og oplysningerne om inddrivelser/finansielle korrektioner i årsregnskabet.

Kommissionen har mærket sig Rettens anmodning, men understreger, at det sjældent er muligt.

Det er ikke meningen, at finansielle korrektioner i forbindelse med delt forvaltning skal bruges til at inddrive uberettigede udgifter (som medlemsstaterne fortsat har ansvaret for), men snarere til at beskytte EU-budgettet mod sådanne uregelmæssigheder. Det er derfor ikke korrekt at forbinde fejlfrekvenserne for et givet år med de finansielle korrektioner og inddrivelser, der er opført i årsregnskaberne for det pågældende år.

En sådan sammenhæng umuliggøres også af, at der er tidsforskelle mellem de finansielle korrektioner og inddrivelser på den ene side og fejlfrekvenserne på den anden. Sidstnævnte er ikke kun relevant for situationer med delt forvaltning, men også i forbindelse med direkte forvaltning, hvor der udstedes en tilbagebetalingsanmodning ved afslutningen af den (flerårige) støtteperiode, eller støttemodtageren fremlægger en korrigeret udgiftsoversigt.

Kommissionen understreger endnu en gang, at udgifterne kontrolleres flere år efter, at en given betaling reelt har fundet sted, nemlig først og fremmest ved programafslutningen. Det er desuden muligt, at den finansielle korrektion er et resultat af, at der er opdaget svagheder i medlemsstaternes kontrolsystemer, og i så fald er der ikke nogen direkte forbindelse til betalingerne. Som følge heraf er det hverken muligt eller relevant at sammenholde det år, hvor betalingen har fundet sted, med det år, hvor den finansielle korrektion opføres i bemærkningerne til regnskabet. Endelig er medlemsstaterne især ansvarlige for forebyggelse, konstatering og korrektion af fejl og uregelmæssigheder i forbindelse med delt forvaltning.

På landbrugsområdet kan alle beløb i de forskellige tabeller i bemærkning 6 sammenholdes enten med data, der foreligger på kommissionsplan, eller med medlemsstaternes erklæringer.

Med hensyn til regionalpolitikken er det muligt at forbinde beløbene, der anvendes til restfejlprocenten i de årlige aktivitetsrapporter, og oplysningerne i de foreløbige regnskaber for de tidligere års indberetninger og de oplysninger, som medlemsstaterne fremlægger forud for den lovbestemte frist den 31. marts, som også er frist for opstilling af de foreløbige regnskaber. Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til at indberette korrektioner så tidligt som muligt før den 31. marts for at undgå tidsproblemer.

Ved udgangen af 2010 var et samlet beløb på 2,5 milliarder euro vedrørende samhørighed endnu ikke implementeret (dvs. inkasseret ved, at Kommissionen modtager en tilbagebetaling, eller ved at Kommissionen udbetaler et beløb på grundlag af en anmeldelse, hvorfra medlemsstaten har fratrukket beløb, som ikke er støtteberettigede). Den lave implementeringsgrad på 71 % skyldtes den igangværende afslutning af programmeringsperioden 2000-2006. De betalingsanmodninger, der blev modtaget ved udgangen af 2010, var endnu ikke blevet godkendt, og derfor kunne de dermed forbundne finansielle korrektioner ikke tages i betragtning i implementeringstallene for 2010.

Ved udgangen af 2011 var et beløb på 2,5 milliarder euro endnu ikke implementeret (implementeringsgrad 72 %). Både beløbet og implementeringsgraden lå på omtrent samme niveau som det foregående år, fordi de betalingsanmodninger, der blev modtaget ved udgangen af 2010, stadig ikke kunne godkendes.

Det er en kompleks procedure at afslutte et program, idet en række dokumenter, som er indberettet af medlemsstaten, kontrolleres, og Kommissionen kan anmode om yderligere oplysninger for at få sikkerhed for, at medlemsstaten rent faktisk har fratrukket de finansielle korrektioner, der er blevet besluttet, især i forbindelse med komplekse operationelle programmer, hvorved beregningen af den endelige saldo til udbetaling udsættes. Herudover godkender Kommissionen kun gennemførelsen af en finansiel korrektion, når den anvisningsberettigede på behørig vis har givet sin tilladelse til endelig betaling, hvilket finder sted til allersidst i kontrolforløbet.

På samhørighedsområdet vedrører de korrektionsbeløb, som medlemsstaterne har godkendt, men som endnu ikke er gennemført, programmerne for 2000-2006, og de optræder i de anmodninger om endelig betaling, som Kommissionen har modtaget, men endnu ikke godkendt som følge af afslutningsforløbet, hvor Kommissionen skal vurdere, om alle oplysninger er sammenhængende og fuldstændige. Retten har anbefalet Kommissionen at indtage denne forsigtige holdning og således ikke anføre korrektionerne som gennemført, førend de endelige betalinger er godkendt.

Bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab indeholder oplysninger om, at nogle transaktioner sandsynligvis vil blive korrigeret på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. På trods af Rettens gentagne anmodninger siden 2005 er det imidlertid stadig ikke anført i bemærkningerne, hvor store beløb og hvilke udgiftsområder der eventuelt vil skulle kontrolleres yderligere som led i regnskabsafslutningen.

Bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab indeholder stadig ingen oplysninger om de beløb, der skal kontrolleres yderligere og cleares (til forskel fra kvantificerede beløb vedrørende potentielle inddrivelser).

Finansforordningen giver Kommissionen mulighed for efterfølgende at kontrollere alle udgifter flere år efter det faktiske udgiftsår. Men at der sidenhen kan foretages kontrol bør ikke have til virkning, at alle udgifter i regnskabet opføres som endnu ikke godkendt. Ellers ville alle budgetudgifter blive betragtet som foreløbige, indtil der efterfølgende er foretaget en kontrol, eller fristen er udløbet. Overalt, hvor der kan sættes tal på potentielle inddrivelser, er de angivet i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber.

På landbrugsområdet træffes der ca. seks måneder efter udløbet af det pågældende regnskabsår en finansiel regnskabsafslutningsbeslutning, hvori Kommissionen fastslår størrelsen af de udgifter, der anerkendes som udgifter for EU-budgettet i det pågældende år. At medlemsstaterne senere vil kunne få pålagt finansielle korrektioner via regnskabsafslutningsbeslutninger, ændrer intet ved den rolle, som de finansielle regnskabsafslutningsbeslutninger spiller. Størrelsen af de udgifter, som skønnes at kunne blive udelukket fra EU-finansiering som følge af sådanne fremtidige regnskabsafslutningsbeslutninger, er angivet i en bemærkning til årsregnskaberne.

| 3. | Overførsel af Galileos aktiver |
| --- | --- |

3.

| 3. | Overførsel af Galileos aktiver |
| --- | --- |

3.

| 3. | Overførsel af Galileos aktiver |
| --- | --- |

3.

Aftalerne om overførsel af ejerskabet til alle aktiver, der skabes, udvikles eller erhverves under Galileoprogrammet, var endnu ikke fuldt gennemført. Eftersom alle de udgifter, der var afholdt siden 2003, blev behandlet som forskningsudgifter, havde det ingen effekt på balancen pr. 31. december 2010. Med henblik på at sikre en effektiv beskyttelse af aktiverne opfordredes Kommissionen imidlertid til at sørge for, at alle oplysninger foreligger, når overførslen finder sted.

For at garantere en smidig overførsel samarbejder Kommissionen med Den Europæiske Rumorganisation om at sikre, at alle de nødvendige regnskabsoplysninger og tekniske oplysninger foreligger, når overførslen finder sted. Efter planen skal overførslen ske ved afslutningen af fasen med validering i kredsløb (tidligst ved udgangen af 2012). I mellemtiden har Kommissionen opført et beløb på 219 millioner euro som aktiver under opførelse vedrørende Galileoprojektet. Dette beløb afspejler Kommissionens omkostninger siden 22. oktober 2011, datoen for den vellykkede opsendelse af de første to satellitter. Inden denne dato betragtede Kommissionen stadig projektet som værende i forskningsfasen, og alle påløbne omkostninger var udgifter.

Rettens gennemgang viste imidlertid, at der var uvæsentlige svagheder i cut-off-proceduren med hensyn til fastlæggelsen af beløbet for aktiver under opførelse.

Kommissionen betragter de beløb, der er opført på balancen, som rimeligt nøjagtige og pålidelige.

Den regnskabsmetode og de procedurer, der følges ved opgørelsen af Galileos aktiver, er i fuld overensstemmelse med EU's regnskabsbestemmelser og IPSAS's standarder.

Aktivernes værdi er blevet fastsat ved hjælp af uafhængige eksterne regnskabseksperter og er baseret på grundlag af data fremlagt af ESA. Kommissionen har foretaget den nødvendige kontrol for med rimelig stor sikkerhed at kunne fastslå, at resultatet er pålideligt.

I sin årsberetning for 2010 gjorde Retten opmærksom på, at den ansvarlige generaldirektør i sin årlige aktivitetsrapport for 2010 tog forbehold med hensyn til pålideligheden af Den Europæiske Rumorganisations regnskab.

Den ansvarlige generaldirektør har igen taget forbehold i sin årlige aktivitetsrapport for 2011 og har udvidet forbeholdets omfang.

Kommissionen vil også fremover revidere ESA's regnskaber, og den vil opmuntre og støtte ESA i gennemførelsen af foranstaltninger, som har til formål fortsat at forbedre kvaliteten af de regnskaber, der foreligges Kommissionen. Der er i løbet af 2012 blevet afsluttet en ekstern kontrol af Den Europæiske Rumorganisations kontrolsystemer, og resultaterne var tilfredsstillende. Kommissionen forventer med henvisning til de foranstaltninger, der er ved at blive iværksat, at de pågældende problemer hurtigt vil blive løst, hvorefter forbeholdet vil kunne reduceres for til sidst at blive ophævet.

BILAG 1.3

UDDRAG FRA DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FOR 2011
   (1)

Tabel 1 —   Balance
   (2)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Langfristede aktiver: |
| Immaterielle aktiver | 149 | 108 |
| Materielle anlægsaktiver | 5 071 | 4 813 |
| Langsigtede investeringer: |
| Investeringer bogført efter equity-metoden | 374 | 492 |
| Finansiele aktiver: Aktiver disponible for salg | 2 272 | 2 063 |
| Finansielle aktiver: Langfristede lån | 41 400 | 11 640 |
| Langfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves | 289 | 40 |
| Langsigtet forfinansiering | 44 723 | 44 118 |
| | 94 278 | 63 274 |
| Omsætningsaktiver: |
| Lagerbeholdninger | 94 | 91 |
| Kortsigtede investeringer: |
| Finansielle aktiver: Aktiver disponible for salg | 3 619 | 2 331 |
| Kortfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves: |
| Finansielle aktiver: Kortfristede lån | 102 | 2 170 |
| Andre tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves | 9 477 | 11 331 |
| Kortsigtet forfinansiering | 11 007 | 10 078 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 18 935 | 22 063 |
| | 43 234 | 48 064 |
| Aktiver i alt | 137 512 | 111 338 |
| Langfristet gæld: |
| Pension og ydelser til medarbejdere | (34 835) | (37 172) |
| Langfristede hensættelser | (1 495) | (1 317) |
| Langfristede finansielle forpligtelser | (41 179) | (11 445) |
| Anden langfristet gæld | (2 059) | (2 104) |
| | (79 568) | (52 038) |
| Løbende gæld: |
| Kortsigtede hensættelser | (270) | (214) |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | (51) | (2 004) |
| Diverse kreditorer | (91 473) | (84 529) |
| | (91 794) | (86 747) |
| Passiver i alt | (171 362) | (138 785) |
| Nettoaktiver | (33 850) | (27 447) |
| Reserver | 3 608 | 3 484 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne | (37 458) | (30 931) |
| Nettoaktiver | (33 850) | (27 447) |

(millioner euro)

31.12.2011

31.12.2010

Langfristede aktiver:

Immaterielle aktiver

149

108

Materielle anlægsaktiver

5 071

4 813

Langsigtede investeringer:

Investeringer bogført efter equity-metoden

374

492

Finansiele aktiver: Aktiver disponible for salg

2 272

2 063

Finansielle aktiver: Langfristede lån

41 400

11 640

Langfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves

289

40

Langsigtet forfinansiering

44 723

44 118

94 278

63 274

Omsætningsaktiver:

Lagerbeholdninger

94

91

Kortsigtede investeringer:

Finansielle aktiver: Aktiver disponible for salg

3 619

2 331

Kortfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves:

Finansielle aktiver: Kortfristede lån

102

2 170

Andre tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves

9 477

11 331

Kortsigtet forfinansiering

11 007

10 078

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

18 935

22 063

43 234

48 064

Aktiver i alt

137 512

111 338

Langfristet gæld:

Pension og ydelser til medarbejdere

(34 835)

(37 172)

Langfristede hensættelser

(1 495)

(1 317)

Langfristede finansielle forpligtelser

(41 179)

(11 445)

Anden langfristet gæld

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

Løbende gæld:

Kortsigtede hensættelser

(270)

(214)

Kortfristede finansielle forpligtelser

(51)

(2 004)

Diverse kreditorer

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

Passiver i alt

(171 362)

(138 785)

Nettoaktiver

(33 850)

(27 447)

Reserver

3 608

3 484

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne

(37 458)

(30 931)

Nettoaktiver

(33 850)

(27 447)

Tabel 2 —   Resultatopgørelse
   (3)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Driftsindtægter |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 124 677 | 122 328 |
| Andre driftsindtægter | 5 376 | 8 188 |
| | 130 053 | 130 516 |
| Driftsudgifter |
| Administrationsudgifter | (8 976) | (8 614) |
| Driftsudgifter | (123 778) | (103 764) |
| | (132 754) | (112 378) |
| (Underskud)/overskud på driften | (2 701) | 18 138 |
| Finansielle indtægter | 1 491 | 1 178 |
| Finansielle udgifter | (1 355) | (661) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | 1 212 | (1 003) |
| Andel af nettounderskud fra joint ventures og associerede selskaber | (436) | (420) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (1 789) | 17 232 |

(millioner euro)

2011

2010

Driftsindtægter

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

124 677

122 328

Andre driftsindtægter

5 376

8 188

130 053

130 516

Driftsudgifter

Administrationsudgifter

(8 976)

(8 614)

Driftsudgifter

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

(Underskud)/overskud på driften

(2 701)

18 138

Finansielle indtægter

1 491

1 178

Finansielle udgifter

(1 355)

(661)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

1 212

(1 003)

Andel af nettounderskud fra joint ventures og associerede selskaber

(436)

(420)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(1 789)

17 232

Tabel 3 —   Pengestrømsopgørelse
   (4)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (1 789) | 17 232 |
| Pengestrømme fra driften |
| Nedskrivning | 33 | 28 |
| Afskrivning | 361 | 358 |
| (Stigning)/fald i langfristede lån | (29 760) | (876) |
| (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | (605) | (2 574) |
| (Stigning)/fald i langfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves | (249) | 15 |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | (3) | (14) |
| (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | (929) | (642) |
| (Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves | 3 922 | (4 543) |
| (Stigning)/fald i langfristede hensættelser | 178 | (152) |
| (Stigning)/fald i langfristede finansielle forpligtelser | 29 734 | 886 |
| (Stigning)/fald i anden langfristet gæld | (45) | (74) |
| (Stigning)/fald i kortfristede hensættelser | 56 | 1 |
| (Stigning)/fald i kortfristede finansielle forpligtelser | (1 953) | 1 964 |
| (Stigning)/fald i diverse kreditorer | 6 944 | (9 355) |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | (4 539) | (2 254) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | (75) | (149) |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | (2 337) | (70) |
| Investeringsaktiviteter |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (693) | (374) |
| (Stigning)/fald i langsigtede investeringer | (91) | (176) |
| (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer | (1 288) | (540) |
| Nettopengestrøm | (3 128) | (1 309) |
| Nettostigning/(-fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | (3 128) | (1 309) |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 22 063 | 23 372 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 18 935 | 22 063 |

(millioner euro)

2011

2010

Regnskabsårets økonomiske resultat

(1 789)

17 232

Pengestrømme fra driften

Nedskrivning

33

28

Afskrivning

361

358

(Stigning)/fald i langfristede lån

(29 760)

(876)

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering

(605)

(2 574)

(Stigning)/fald i langfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves

(249)

15

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

(3)

(14)

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering

(929)

(642)

(Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender og beløb, der kan tilbagekræves

3 922

(4 543)

(Stigning)/fald i langfristede hensættelser

178

(152)

(Stigning)/fald i langfristede finansielle forpligtelser

29 734

886

(Stigning)/fald i anden langfristet gæld

(45)

(74)

(Stigning)/fald i kortfristede hensættelser

56

1

(Stigning)/fald i kortfristede finansielle forpligtelser

(1 953)

1 964

(Stigning)/fald i diverse kreditorer

6 944

(9 355)

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(4 539)

(2 254)

Andre ikke-likvide bevægelser

(75)

(149)

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

(2 337)

(70)

Investeringsaktiviteter

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(693)

(374)

(Stigning)/fald i langsigtede investeringer

(91)

(176)

(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer

(1 288)

(540)

Nettopengestrøm

(3 128)

(1 309)

Nettostigning/(-fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

(3 128)

(1 309)

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse

22 063

23 372

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang

18 935

22 063

Tabel 4 —   Bevægelser i nettoaktiver
   (5)

| (millioner euro) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/(underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| Balance pr. 31. december 2009 | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 273 | (273) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (130) | | | | (130) |
| Andet | | 4 | (21) | | (17) |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2009 | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Budgetresultat for 2009 krediteret medlemsstaterne | | | (2 254) | | (2 254) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 17 232 | 17 232 |
| Balance pr. 31. december 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 165 | (165) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (47) | | | | (47) |
| Andet | | 2 | (30) | | (28) |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Budgetresultat for 2010 krediteret medlemsstaterne | | | (4 539) | | (4 539) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | (1 789) | (1 789) |
| Balance pr. 31. december 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

(millioner euro)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/(underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Balance pr. 31. december 2009

69

3 254

(52 488)

6 887

(42 278)

Bevægelser i Garantifondens reserve

273

(273)

0

Bevægelser i dagsværdien

(130)

(130)

Andet

4

(21)

(17)

Tildeling af det økonomiske resultat for 2009

14

6 873

(6 887)

0

Budgetresultat for 2009 krediteret medlemsstaterne

(2 254)

(2 254)

Regnskabsårets økonomiske resultat

17 232

17 232

Balance pr. 31. december 2010

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Bevægelser i Garantifondens reserve

165

(165)

0

Bevægelser i dagsværdien

(47)

(47)

Andet

2

(30)

(28)

Tildeling af det økonomiske resultat for 2010

4

17 228

(17 232)

0

Budgetresultat for 2010 krediteret medlemsstaterne

(4 539)

(4 539)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(1 789)

(1 789)

Balance pr. 31. december 2011

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

Tabel 5 —   Resultatet af gennemførelsen af EU's budget
   (6)

| (millioner euro) |
| --- |
| Den Europæiske Union | 2011 | 2010 |
| Regnskabsårets indtægter | 130 000 | 127 795 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (128 043) | (121 213) |
| Betalingsbevillinger fremført til år N+1 | (1 019) | (2 797) |
| Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra år N-1 | 457 | 741 |
| Valutaforskelle i regnskabsåret | 97 | 23 |
| Resultatet af budgetgennemførelsen
   (7) | 1 492 | 4 549 |

(millioner euro)

Den Europæiske Union

2011

2010

Regnskabsårets indtægter

130 000

127 795

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(128 043)

(121 213)

Betalingsbevillinger fremført til år N+1

(1 019)

(2 797)

Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra år N-1

457

741

Valutaforskelle i regnskabsåret

97

23

Resultatet af budgetgennemførelsen
   (7)

1 492

4 549

---

(1)  Der henvises til den fulde ordlyd af det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2011, som omfatter både det konsoliderede regnskab med forklarende bemærkninger og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen med forklarende bemærkninger.

(2)  Balancen vises med samme opstilling som i det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union.

(3)  Resultatopgørelsen vises med samme opstilling som i det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union.

(4)  Pengestrømsopgørelsen vises med samme opstilling som i det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union.

(5)  Bevægelserne i nettoaktiver vises med samme opstilling som i det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union.

(6)  Resultatet af gennemførelsen af EU's budget vises med samme opstilling som i det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union.

(7)  Heraf udgør beløbene for EFTA i alt (5) millioner euro i 2011 og 9 millioner euro i 2010.

---

KAPITEL 2

Indtægter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved indtægter

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Traditionelle egne indtægter

Moms- og BNI baserede egne indtægter

Transaktionernes formelle rigtighed

Traditionelle egne indtægter

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

Andre indtægter

Systemernes effektivitet

Traditionelle egne indtægter

Momsbaserede egne indtægter

BNI-baserede egne indtægter

Generelle og specifikke forbehold

Verificering af BNI-oversigter

Andre indtægter: Bøder og strafgebyrer

Tvangsinddrivelse

Minimumskreditvurdering af finansieringsinstitutter, der udsteder garantier

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af indtægter, som består af egne indtægter og andre indtægter.
  Tabel 2.1
  indeholder de centrale oplysninger om indtægter i 2011. Egne indtægter er langt den største kilde til finansiering af budgetudgifter (91 %). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af indtægter, som består af egne indtægter og andre indtægter.
  Tabel 2.1
  indeholder de centrale oplysninger om indtægter i 2011. Egne indtægter er langt den største kilde til finansiering af budgetudgifter (91 %).

Tabel 2.1 —   Indtægter — Centrale oplysninger 2011

| Budget-afsnit | Indtægtsart | Beskrivelse | Indtægter 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| millioner euro | % |
| 1 | Traditionelle egne indtægter | Sukkerafgifter | 132 | 0,1 |
| Told | 16 646 | 12,8 |
| Momsbaserede egne indtægter | Regnskabsårets momsindtægter | 14 077 | 10,8 |
| BNI-baserede egne indtægter | Regnskabsårets BNI-baserede egne indtægter | 87 258 | 67,1 |
| Korrektion af budgetuligevægte | UK-korrektion | 52 | 0,0 |
| Reduktion af det BNI-baserede bidrag | Nederlandene og Sverige | –1 | 0,0 |
| | EGNE INDTÆGTER I ALT | 118 164 | 90,9 |
| 3 | | Overskud, saldi og tilpasninger | 6 370 | 4,9 |
| 4 | | Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer | 1 207 | 0,9 |
| 5 | | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 587 | 0,5 |
| 6 | | Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler og programmer | 2 454 | 1,9 |
| 7 | | Morarenter og bøder | 1 183 | 0,9 |
| 8 | | Lånoptagelse og långivning | 1 | 0,0 |
| 9 | | Diverse indtægter | 34 | 0,0 |
| | | ANDRE INDTÆGTER I ALT | 11 836 | 9,1 |
| REGNSKABSÅRETS SAMLEDE INDTÆGTER | 130 000 | 100,0 |

Budget-afsnit

Indtægtsart

Beskrivelse

Indtægter 2011

millioner euro

%

1

Traditionelle egne indtægter

Sukkerafgifter

132

0,1

Told

16 646

12,8

Momsbaserede egne indtægter

Regnskabsårets momsindtægter

14 077

10,8

BNI-baserede egne indtægter

Regnskabsårets BNI-baserede egne indtægter

87 258

67,1

Korrektion af budgetuligevægte

UK-korrektion

52

0,0

Reduktion af det BNI-baserede bidrag

Nederlandene og Sverige

–1

0,0

EGNE INDTÆGTER I ALT

118 164

90,9

3

Overskud, saldi og tilpasninger

6 370

4,9

4

Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 207

0,9

5

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

587

0,5

6

Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler og programmer

2 454

1,9

7

Morarenter og bøder

1 183

0,9

8

Lånoptagelse og långivning

1

0,0

9

Diverse indtægter

34

0,0

ANDRE INDTÆGTER I ALT

11 836

9,1

REGNSKABSÅRETS SAMLEDE INDTÆGTER

130 000

100,0

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved indtægter

| 2.2. | Der er tre kategorier af egne indtægter (1): traditionelle egne indtægter (told på importerede varer og produktionsafgift for sukker), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms), som medlemsstaterne opkræver, og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI). |
| --- | --- |

2.2.

Der er tre kategorier af egne indtægter (1): traditionelle egne indtægter (told på importerede varer og produktionsafgift for sukker), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms), som medlemsstaterne opkræver, og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI).

| 2.3. | Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til Unionens budget (16 778 millioner euro, 12,9 % af indtægterne), og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagte afgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (2). De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til Unionen. |
| --- | --- |

2.3.

Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til Unionens budget (16 778 millioner euro, 12,9 % af indtægterne), og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagte afgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (2). De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til Unionen.

| 2.4. | Momsbaserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag (14 077 millioner euro, 10,8 % af indtægterne). De BNI-baserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI (87 258 millioner euro, 67,1 % af indtægterne). Den største risiko med hensyn til disse egne indtægters formelle rigtighed er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med Unionens regler, eller at de ikke er behandlet i overensstemmelse med disse regler, og at alle medlemsstater som følge heraf betaler et ukorrekt beløb i moms- og/eller BNI-baserede egne indtægter. |
| --- | --- |

2.4.

Momsbaserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag (14 077 millioner euro, 10,8 % af indtægterne). De BNI-baserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI (87 258 millioner euro, 67,1 % af indtægterne). Den største risiko med hensyn til disse egne indtægters formelle rigtighed er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med Unionens regler, eller at de ikke er behandlet i overensstemmelse med disse regler, og at alle medlemsstater som følge heraf betaler et ukorrekt beløb i moms- og/eller BNI-baserede egne indtægter.

| 2.5. | Det Forenede Kongerige indrømmes en korrektion af budgetuligevægte (»UK-korrektionen«), som indebærer en reduktion af landets betaling af egne indtægter baseret på BNI (3). Endvidere indrømmes Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige en reduceret momsbidragssats, og Nederlandene og Sverige har en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag for perioden 2007-2013 (4). Den største risiko er, at Kommissionen begår en fejl i disse beregninger, navnlig i de komplekse beregninger af UK-korrektionen. |
| --- | --- |

2.5.

Det Forenede Kongerige indrømmes en korrektion af budgetuligevægte (»UK-korrektionen«), som indebærer en reduktion af landets betaling af egne indtægter baseret på BNI (3). Endvidere indrømmes Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige en reduceret momsbidragssats, og Nederlandene og Sverige har en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag for perioden 2007-2013 (4). Den største risiko er, at Kommissionen begår en fejl i disse beregninger, navnlig i de komplekse beregninger af UK-korrektionen.

| 2.6. | Når der er taget hensyn til de samlede traditionelle egne indtægter, momsbaserede egne indtægter og andre indtægter, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på budgettet. Det påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, hvis nogle medlemsstaters BNI ansættes for lavt (eller for højt), men det bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større (eller mindre) bidrag, indtil problemet er løst. |
| --- | --- |

2.6.

Når der er taget hensyn til de samlede traditionelle egne indtægter, momsbaserede egne indtægter og andre indtægter, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på budgettet. Det påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, hvis nogle medlemsstaters BNI ansættes for lavt (eller for højt), men det bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større (eller mindre) bidrag, indtil problemet er løst.

| 2.7. | De væsentligste risici i forbindelse med andre indtægter omfatter Kommissionens forvaltning af bøder og fastsættelsen af de finansielle korrektioner, Kommissionen pålægger i forbindelse med landbrugs- og samhørighedsudgifterne. |
| --- | --- |

2.7.

De væsentligste risici i forbindelse med andre indtægter omfatter Kommissionens forvaltning af bøder og fastsættelsen af de finansielle korrektioner, Kommissionen pålægger i forbindelse med landbrugs- og samhørighedsudgifterne.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 2.8. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (5), der omfattede alle typer af indtægter (jf.
  bilag 2.1
  ). |
| --- | --- | --- |

2.8.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (5), der omfattede alle typer af indtægter (jf.
  bilag 2.1
  ).

| b) | Vurderingen af systemerne omfattede:






  i) | traditionelle egne indtægter samt momsbaserede og BNI-baserede egne indtægter |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af systemerne omfattede:

i)

traditionelle egne indtægter samt momsbaserede og BNI-baserede egne indtægter

| ii) | de systemer, der ligger til grund for Kommissionens beregning af UK- korrektionen (herunder beregningen af det endelige beløb for 2007) (6) |
| --- | --- |

ii)

de systemer, der ligger til grund for Kommissionens beregning af UK- korrektionen (herunder beregningen af det endelige beløb for 2007) (6)

| iii) | Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer

| iv) | Kommissionens ledelsesudtalelser, navnlig den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG). |
| --- | --- |

iv)

Kommissionens ledelsesudtalelser, navnlig den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG).

Traditionelle egne indtægter

| 2.9. | Rettens revision af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, kan ikke dække indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. |
| --- | --- |

2.9.

Rettens revision af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, kan ikke dække indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen.

| 2.10. | Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i Tyskland, Spanien og Frankrig, der tilsammen bidrager med over en tredjedel af de samlede traditionelle egne indtægter. Den gennemgik deres regnskabssystemer og undersøgte strømmen af traditionelle egne indtægter, fra de blev fastlagt, og til de blev anmeldt til Kommissionen, med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var nøjagtige og fuldstændige. I revisionen indgik test af centrale kontroller vedrørende anvendelsen af præferencetoldsatser i Frankrig, hjemstedsordninger i Tyskland og Spanien og oplagring samt behandling af fragt- og forsikringsomkostninger i Tyskland, Spanien og Frankrig. |
| --- | --- |

2.10.

Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i Tyskland, Spanien og Frankrig, der tilsammen bidrager med over en tredjedel af de samlede traditionelle egne indtægter. Den gennemgik deres regnskabssystemer og undersøgte strømmen af traditionelle egne indtægter, fra de blev fastlagt, og til de blev anmeldt til Kommissionen, med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var nøjagtige og fuldstændige. I revisionen indgik test af centrale kontroller vedrørende anvendelsen af præferencetoldsatser i Frankrig, hjemstedsordninger i Tyskland og Spanien og oplagring samt behandling af fragt- og forsikringsomkostninger i Tyskland, Spanien og Frankrig.

| 2.11. | Endvidere sammenholdt Retten de syv indtægtsordrer vedrørende traditionelle egne indtægter i stikprøven, som der henvises til i punkt 2.8a), med den tilsvarende månedlige opgørelse fra de pågældende medlemsstater (7). |
| --- | --- |

2.11.

Endvidere sammenholdt Retten de syv indtægtsordrer vedrørende traditionelle egne indtægter i stikprøven, som der henvises til i punkt 2.8a), med den tilsvarende månedlige opgørelse fra de pågældende medlemsstater (7).

| 2.12. | Endelig vurderede Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne, proceduren for afskrivning af uinddrivelige beløb og proceduren for opfølgning af både Kommissionens og af Rettens tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

2.12.

Endelig vurderede Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Kommissionen, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne, proceduren for afskrivning af uinddrivelige beløb og proceduren for opfølgning af både Kommissionens og af Rettens tidligere bemærkninger.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

| 2.13. | Moms- og BNI-indtægterne er baseret på statistiske data, hvor de underliggende transaktioner ikke kan undersøges direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst de systemer, Kommissionen bruger til behandling af dataene for at finde ud af, hvilke beløb der skal opføres i det endelige budgetregnskab. Retten gennemgik således opstillingen af EU-budgettet og undersøgte, om medlemsstaternes bidrag var korrekte. |
| --- | --- |

2.13.

Moms- og BNI-indtægterne er baseret på statistiske data, hvor de underliggende transaktioner ikke kan undersøges direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst de systemer, Kommissionen bruger til behandling af dataene for at finde ud af, hvilke beløb der skal opføres i det endelige budgetregnskab. Retten gennemgik således opstillingen af EU-budgettet og undersøgte, om medlemsstaternes bidrag var korrekte.

| 2.14. | Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter beregnes og opkræves korrekt. Revisionen omfattede også Kommissionens forvaltning af moms- og BNI-forbehold og dens verificering af BNI-oversigterne i medlemsstaterne. Rettens revision kan ikke give en bedømmelse af kvaliteten af de moms- og BNI-data, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.14.

Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter beregnes og opkræves korrekt. Revisionen omfattede også Kommissionens forvaltning af moms- og BNI-forbehold og dens verificering af BNI-oversigterne i medlemsstaterne. Rettens revision kan ikke give en bedømmelse af kvaliteten af de moms- og BNI-data, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 2.15. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 1,8 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 0,8 % (8). |
| --- | --- |

2.15.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 1,8 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 0,8 % (8).

| 2.15. | Se svaret til punkt 2.18. |
| --- | --- |

2.15.

Traditionelle egne indtægter

| 2.16. | Retten konstaterede, at de indtægtsordrer, Kommissionen havde udstedt, samlet set afspejlede de opgørelser over A-regnskaberne, som medlemsstaterne havde indsendt. |
| --- | --- |

2.16.

Retten konstaterede, at de indtægtsordrer, Kommissionen havde udstedt, samlet set afspejlede de opgørelser over A-regnskaberne, som medlemsstaterne havde indsendt.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

| 2.17. | Retten konstaterede ingen fejlforekomst i beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf. |
| --- | --- |

2.17.

Retten konstaterede ingen fejlforekomst i beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf.

Andre indtægter

| 2.18. | Retten konstaterede en fejl i en af de seks testede transaktioner vedrørende andre indtægter. Retten gennemgik beregningen af en finansiel korrektion, som Kommissionen havde pålagt en medlemsstat på området landbrugsudgifter (afsnit 6 i
  tabel 2.1
  ). Retten rejser ikke tvivl om den metodologi, Kommissionen anvender, men den fandt en fejl i anvendelsen heraf, der havde medført, at Kommissionen havde ansat tabet for EU-budgettet for lavt. Den finansielle korrektion skulle have været 30 millioner euro i stedet for de beregnede 21 millioner euro (9). |
| --- | --- |

2.18.

Retten konstaterede en fejl i en af de seks testede transaktioner vedrørende andre indtægter. Retten gennemgik beregningen af en finansiel korrektion, som Kommissionen havde pålagt en medlemsstat på området landbrugsudgifter (afsnit 6 i
  tabel 2.1
  ). Retten rejser ikke tvivl om den metodologi, Kommissionen anvender, men den fandt en fejl i anvendelsen heraf, der havde medført, at Kommissionen havde ansat tabet for EU-budgettet for lavt. Den finansielle korrektion skulle have været 30 millioner euro i stedet for de beregnede 21 millioner euro (9).

| 2.18. | Kommissionen glæder sig over, at Revisionsretten ikke betvivler dens metode til vurdering af tab for EU-budgettet. Denne blev anvendt i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefaling om at beregne tabet i stedet for at bruge en fast korrektion.

  Med hensyn til det tilfælde, der nævnes af Revisionsretten, var beregningen af fejlprocenten blevet udført af medlemsstaten på grundlag af en metode, der var accepteret af Kommissionen, og under anvendelse af de bedste foreliggende oplysninger på daværende tidspunkt. Denne medlemsstat gav senere yderligere og mere præcise oplysninger om den pågældende risikopopulation, og Kommissionen fandt det berettiget at tage disse oplysninger i betragtning uden på dette meget sene tidspunkt at genåbne hele den efterprøvende regnskabsafslutningprocedure for at genberegne fejlprocenten. |
| --- | --- |

2.18.

Med hensyn til det tilfælde, der nævnes af Revisionsretten, var beregningen af fejlprocenten blevet udført af medlemsstaten på grundlag af en metode, der var accepteret af Kommissionen, og under anvendelse af de bedste foreliggende oplysninger på daværende tidspunkt. Denne medlemsstat gav senere yderligere og mere præcise oplysninger om den pågældende risikopopulation, og Kommissionen fandt det berettiget at tage disse oplysninger i betragtning uden på dette meget sene tidspunkt at genåbne hele den efterprøvende regnskabsafslutningprocedure for at genberegne fejlprocenten.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 2.19. | Resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemer er sammenfattet i
  bilag 2.2
  . Der blev konstateret en række mangler i systemerne, som beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

2.19.

Resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemer er sammenfattet i
  bilag 2.2
  . Der blev konstateret en række mangler i systemerne, som beskrives i det følgende.

Traditionelle egne indtægter

| 2.20. | I de besøgte medlemsstater viste Rettens revision (jf. punkt 2.10) mangler i det nationale toldtilsyn med hensyn til: |
| --- | --- |

2.20.

I de besøgte medlemsstater viste Rettens revision (jf. punkt 2.10) mangler i det nationale toldtilsyn med hensyn til:

| 2.20. | Kommissionen vil udtømmende følge op på Revisionsrettens resultater, idet der tages hensyn til, at medlemsstaternes toldkontrol skal være risikobaseret. |
| --- | --- |

2.20.

| a) | anvendelsen af præferencetoldsatser (10) |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af præferencetoldsatser (10)

| a) | I forbindelse med to toldangivelser ud af 50 fandt Revisionsretten ikke i de undersøgte sager noget dokument, der beviser direkte transport af varerne til EU.

  De to tilfælde, hvor dokumentation for direkte transport mangler, vil blive fulgt op af Kommissionen med henblik på at afgøre, om der er nogen økonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

a)

De to tilfælde, hvor dokumentation for direkte transport mangler, vil blive fulgt op af Kommissionen med henblik på at afgøre, om der er nogen økonomiske konsekvenser.

| b) | kontrollen og den efterfølgende kontrol af hjemstedsordningen (11) |
| --- | --- |

b)

kontrollen og den efterfølgende kontrol af hjemstedsordningen (11)

| b) | Ved den risikoanalyse, der bliver udført af medlemsstaterne, bør der tages behørigt hensyn til forældelsesfristen, og i nogle tilfælde kan det ikke kræves, at en kontrol af hjemstedsordningen foretages hvert tredje år. |
| --- | --- |

b)

| c) | den efterfølgende kontrol af toldoplagsproceduren (12) |
| --- | --- |

c)

den efterfølgende kontrol af toldoplagsproceduren (12)

| c) | Ved den risikoanalyse, der bliver udført af medlemsstaterne, bør der tages behørigt hensyn til forældelsesfristen, og i nogle tilfælde kan det ikke kræves, at en kontrol af toldoplagsproceduren foretages hvert tredje år. |
| --- | --- |

c)

| d) | den risikoanalyse, der var anvendt på et vigtigt stadium (13) |
| --- | --- |

d)

den risikoanalyse, der var anvendt på et vigtigt stadium (13)

| d) | Kommissionen vil følge op på dette fund med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

| e) | behandlingen af fragt- og forsikringsomkostninger (14). |
| --- | --- |

e)

behandlingen af fragt- og forsikringsomkostninger (14).

| e) | Kommissionen vil følge op på de individuelle tilfælde med de berørte medlemsstater med henblik på at afgøre, om der er økonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

e)

Når de nationale toldmyndigheders tilsyn kun er delvis effektivt, øger det risikoen for, at der opkræves forkerte beløb i traditionelle egne indtægter.

| 2.21. | I sin årsberetning for 2010 anførte Retten, at det for en opgørelse over A-regnskabet vedrørende en medlemsstat (15) ikke var muligt at afstemme det opgivne beløb i egne indtægter med de underliggende regnskabsbilag. I GD BUDG's årlige aktivitetsrapport for 2011 er der nu et forbehold med hensyn til pålideligheden af regnskabsdataene fra denne medlemsstat. |
| --- | --- |

2.21.

I sin årsberetning for 2010 anførte Retten, at det for en opgørelse over A-regnskabet vedrørende en medlemsstat (15) ikke var muligt at afstemme det opgivne beløb i egne indtægter med de underliggende regnskabsbilag. I GD BUDG's årlige aktivitetsrapport for 2011 er der nu et forbehold med hensyn til pålideligheden af regnskabsdataene fra denne medlemsstat.

| 2.21. | GD Budget har på grundlag af tre på hinanden følgende inspektioner fra Kommissionens side og Revisionsrettens resultater taget forbehold over for pålideligheden af denne medlemsstats clearance- og regnskabsprocedurer og TOR-systemer.

  Afhjælpende foranstaltninger er i gang. Den pågældende medlemsstat forelagde i slutningen af november 2011 en handlingsplan, der udstikker de korrigerende foranstaltninger, der vil blive truffet. Planen indeholder mål på kort (2012), mellemlang (2012-2013) og lang sigt (2013 til 2014 og efterfølgende år). Kommissionen overvåger gennemførelsen af planen. Den første fase består i at udføre en ekstern revision af regnskabssystemet. |
| --- | --- |

2.21.

Afhjælpende foranstaltninger er i gang. Den pågældende medlemsstat forelagde i slutningen af november 2011 en handlingsplan, der udstikker de korrigerende foranstaltninger, der vil blive truffet. Planen indeholder mål på kort (2012), mellemlang (2012-2013) og lang sigt (2013 til 2014 og efterfølgende år). Kommissionen overvåger gennemførelsen af planen. Den første fase består i at udføre en ekstern revision af regnskabssystemet.

| 2.22. | Retten konstaterede, at adskillige bemærkninger, som den eller Kommissionen havde fremsat i de foregående år, fortsat blev fremsat af begge institutioner, uden at de berørte medlemsstater traf afhjælpende foranstaltninger (f.eks. bemærkningerne i Rettens særberetning nr. 1/2010 (16)»Bliver de forenklede toldprocedurer ved indførsel kontrolleret effektivt?«). |
| --- | --- |

2.22.

Retten konstaterede, at adskillige bemærkninger, som den eller Kommissionen havde fremsat i de foregående år, fortsat blev fremsat af begge institutioner, uden at de berørte medlemsstater traf afhjælpende foranstaltninger (f.eks. bemærkningerne i Rettens særberetning nr. 1/2010 (16)»Bliver de forenklede toldprocedurer ved indførsel kontrolleret effektivt?«).

| 2.22. | Revisionsrettens og Kommissionens konklusioner er udtømmende blevet fulgt op. Det kan tage tid for medlemsstaterne at forbedre deres systemer, især når der opstår uoverensstemmelser, eller systemiske og strukturerede ændringer er nødvendige. Kommissionens tjenestegrene anvender alle de midler, der er til deres rådighed for at sikre, at medlemsstaterne i tilstrækkeligt omfang imødekommer resultater og kræver, hvor det er relevant, at medlemsstaten tilbagesøger eventuelt underbetalte traditionelle egne indtægter. Dette kan omfatte at iværksætte en traktatbrudsprocedure, hvor der er tale om en klar vedvarende overtrædelse af EU-toldlovgivningen. I de senere år har Kommissionen foretaget inspektioner af forenklede procedurer, toldkontrolstrategi og hjemstedsordningen. En tematisk rapport om toldkontrolstrategi blev givet til Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter i 2011 og den tematiske rapport om hjemstedsordningen vil blive præsenteret i 2012. |
| --- | --- |

2.22.

Momsbaserede egne indtægter

| 2.23. | Et forbehold er et middel, som bruges til at holde problematiske elementer i en momsopgørelse fra en medlemsstat åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Forbehold er dermed en del af den interne kontrolproces. Men Kommissionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på at løse problematiske forhold så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

2.23.

Et forbehold er et middel, som bruges til at holde problematiske elementer i en momsopgørelse fra en medlemsstat åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Forbehold er dermed en del af den interne kontrolproces. Men Kommissionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på at løse problematiske forhold så hurtigt som muligt.

| 2.24. | I 2011 tog Kommissionen 46 forbehold og hævede 42. Ifølge Kommissionen var nettoeffekten, at den momsbaserede egne indtægt faldt med ca. 88 millioner euro (17). Ved årets udgang var der i alt 156 forbehold (jf.
  tabel 2.2
  ). 51 af de forbehold, Kommissionen havde taget, vedrørte overtrædelser af momslovgivningen. Disse kan kun hæves, når overtrædelsesproceduren er afsluttet, og effekten på momsgrundlaget for de pågældende år er fastlagt. |
| --- | --- |

2.24.

I 2011 tog Kommissionen 46 forbehold og hævede 42. Ifølge Kommissionen var nettoeffekten, at den momsbaserede egne indtægt faldt med ca. 88 millioner euro (17). Ved årets udgang var der i alt 156 forbehold (jf.
  tabel 2.2
  ). 51 af de forbehold, Kommissionen havde taget, vedrørte overtrædelser af momslovgivningen. Disse kan kun hæves, når overtrædelsesproceduren er afsluttet, og effekten på momsgrundlaget for de pågældende år er fastlagt.

| 2.24. | De tal, der anvendes i denne beretning, er lidt forskellige fra dem, Kommissionen giver i de relevante bilag til årsregnskabet. Dette skyldes, at Revisionsretten og Kommissionen bruger lidt forskellige metoder til at optælle bestanden af forbehold. Retten anvender datoen for meddelelsen, og Kommissionen den dato, de forbundne interne administrative procedurer er afsluttet. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at få ophævet momsforbehold, der har eksisteret længe. Retten definerer sådanne forbehold som forbehold, der vedrører et år, der ligger mindst 10 år tilbage, dvs. forbehold vedrørende 2002 og tidligere år, der stadig ikke var ophævet ved udgangen af 2011. Der var 15 sådanne forbehold ved årets udgang, hvoraf nogle gik helt tilbage til 1995, mod 16 ved udgangen af 2010 (punkt 2.23 i årsberetningen for 2010). |
| --- | --- |

2.25.

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at få ophævet momsforbehold, der har eksisteret længe. Retten definerer sådanne forbehold som forbehold, der vedrører et år, der ligger mindst 10 år tilbage, dvs. forbehold vedrørende 2002 og tidligere år, der stadig ikke var ophævet ved udgangen af 2011. Der var 15 sådanne forbehold ved årets udgang, hvoraf nogle gik helt tilbage til 1995, mod 16 ved udgangen af 2010 (punkt 2.23 i årsberetningen for 2010).

| 2.25. | Der har været en løbende forbedring i hyppigheden af konsultationer med medlemsstaterne samt en øgelse af niveauet for samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, som vil fortsætte. Andelen af forbehold, som Revisionsretten definerer som længerevarende fortsætter med at falde — og er nu mindre end 10 % af det samlede beløb. Selv med forstærket samarbejde vil der altid være nogle længerevarende forbehold, da nogle har mange forgreninger, der skal udforskes, herunder spørgsmål af principiel karakter, og som kan medføre mere end ét forsøg på at finde en løsning. Definitionen af længerevarende forbehold, som vedtaget af Revisionsretten, risikerer at lægge for meget vægt på den tid, der tilsyneladende medgår til at løse forbehold. Af de nye forbehold, som Kommissionen påpegede i 2011, vedrørte 75 % 2007, og er således ifølge Revisionsrettens definition allerede næsten halvvejs til at blive længerevarende. |
| --- | --- |

2.25.

Tabel 2.2 —   Momsforbehold pr. 31. december 2011

| Medlemsstat | Forbehold pr. 31.12.2010 | Forbehold taget i 2011 | Forbehold ophævet i 2011 | Forbehold pr. 31.12.2011 | De ældste forbehold vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Bulgarien | 2 | 5 | 1 | 6 | 2007 |
| Den Tjekkiske Republik | 8 | 9 | 4 | 13 | 2004 |
| Danmark | 9 | 2 | 3 | 8 | 2005 |
| Tyskland | 1 | 5 | 0 | 6 | 2003 |
| Estland | 9 | 1 | 0 | 10 | 2004 |
| Irland | 10 | 2 | 7 | 5 | 1998 |
| Grækenland | 7 | 0 | 0 | 7 | 1999 |
| Spanien | 1 | 2 | 0 | 3 | 2003 |
| Frankrig | 6 | 1 | 0 | 7 | 2001 |
| Italien | 8 | 2 | 3 | 7 | 1995 |
| Cypern | 6 | 0 | 2 | 4 | 2004 |
| Letland | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Litauen | 2 | 0 | 0 | 2 | 2005 |
| Luxembourg | 2 | 0 | 2 | 0 | |
| Ungarn | 4 | 0 | 0 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Nederlandene | 8 | 6 | 5 | 9 | 2004 |
| Østrig | 6 | 0 | 0 | 6 | 2002 |
| Polen | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Portugal | 14 | 0 | 9 | 5 | 2003 |
| Rumænien | 0 | 5 | 1 | 4 | 2007 |
| Slovenien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Slovakiet | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Finland | 8 | 3 | 1 | 10 | 1995 |
| Sverige | 10 | 2 | 1 | 11 | 1995 |
| Det Forenede Kongerige | 9 | 0 | 1 | 8 | 1998 |
| I ALT | 152 | 46 | 42 | 156 | |

Medlemsstat

Forbehold pr. 31.12.2010

Forbehold taget i 2011

Forbehold ophævet i 2011

Forbehold pr. 31.12.2011

De ældste forbehold vedrører

Belgien

0

1

0

1

2007

Bulgarien

2

5

1

6

2007

Den Tjekkiske Republik

8

9

4

13

2004

Danmark

9

2

3

8

2005

Tyskland

1

5

0

6

2003

Estland

9

1

0

10

2004

Irland

10

2

7

5

1998

Grækenland

7

0

0

7

1999

Spanien

1

2

0

3

2003

Frankrig

6

1

0

7

2001

Italien

8

2

3

7

1995

Cypern

6

0

2

4

2004

Letland

6

0

1

5

2004

Litauen

2

0

0

2

2005

Luxembourg

2

0

2

0

Ungarn

4

0

0

4

2004

Malta

10

0

0

10

2004

Nederlandene

8

6

5

9

2004

Østrig

6

0

0

6

2002

Polen

6

0

1

5

2004

Portugal

14

0

9

5

2003

Rumænien

0

5

1

4

2007

Slovenien

0

0

0

0

Slovakiet

0

0

0

0

Finland

8

3

1

10

1995

Sverige

10

2

1

11

1995

Det Forenede Kongerige

9

0

1

8

1998

I ALT

152

46

42

156

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

BNI-baserede egne indtægter

Generelle og specifikke forbehold

| 2.26. | Ved udgangen af 2011 var der taget generelle forbehold (18) med hensyn til EU-15 medlemsstaternes BNI-data vedrørende perioden 2002-2007, EU-10 medlemsstaterne vedrørende 2004-2007, og over for Bulgarien og Rumænien vedrørende 2007. |
| --- | --- |

2.26.

Ved udgangen af 2011 var der taget generelle forbehold (18) med hensyn til EU-15 medlemsstaternes BNI-data vedrørende perioden 2002-2007, EU-10 medlemsstaterne vedrørende 2004-2007, og over for Bulgarien og Rumænien vedrørende 2007.

| 2.26. | Som Revisionsretten har anerkendt i punkt 2.28, havde situationen ændret sig markant inden januar 2012, hvor der kun resterede generelle forbehold for Bulgarien og Rumænien. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | I begyndelsen af 2011 var der fire åbne specifikke BNI-forbehold (19) vedrørende perioden 1995-2001. Kommissionen ophævede efterfølgende to forbehold vedrørende Det Forenede Kongerige, således at der var to (20) tilbage ved udgangen af 2011. |
| --- | --- |

2.27.

I begyndelsen af 2011 var der fire åbne specifikke BNI-forbehold (19) vedrørende perioden 1995-2001. Kommissionen ophævede efterfølgende to forbehold vedrørende Det Forenede Kongerige, således at der var to (20) tilbage ved udgangen af 2011.

| 2.27. | Kommissionen gør fremskridt via sit samarbejde med de to lande, som stadig har BNI-forbehold for perioden 1995-2001 (1 for Grækenland og 1 for Det Forenede Kongerige ultimo 2011), således at disse forbehold kan ophæves. |
| --- | --- |

2.27.

Verificering af BNI-oversigter

| 2.28. | På grundlag af Eurostats verificering af BNI-opgørelserne vedtog BNI-udvalget vurderingsrapporterne for EU-25 medlemsstaterne i juli og oktober 2011. Der blev ikke hævet nogen generelle forbehold og heller ikke taget specifikke forbehold vedrørende BNI-data for perioden fra og med 2002 frem til udgangen af januar 2012 (jf. punkt 2.29 og 2.41, fjerde led, i årsberetningen for 2010). |
| --- | --- |

2.28.

På grundlag af Eurostats verificering af BNI-opgørelserne vedtog BNI-udvalget vurderingsrapporterne for EU-25 medlemsstaterne i juli og oktober 2011. Der blev ikke hævet nogen generelle forbehold og heller ikke taget specifikke forbehold vedrørende BNI-data for perioden fra og med 2002 frem til udgangen af januar 2012 (jf. punkt 2.29 og 2.41, fjerde led, i årsberetningen for 2010).

| 2.28. | Som et resultat af konklusionerne fra de to BNI-udvalgsmøder i anden halvdel af 2011 fortsatte arbejdet indtil udgangen af året med at identificere og præcist udforme de konkrete forbehold, der er nødvendige for at erstatte de eksisterende generelle forbehold. De administrative processer, der er nødvendige for samtidigt at give hver af de 25 medlemsstater bekræftende officiel meddelelse om ophævelsen af de generelle forbehold og de særlige forbehold, der vedrører dem, blev afsluttet i begyndelsen af 2012. |
| --- | --- |

2.28.

Andre indtægter: Bøder og strafgebyrer

Tvangsinddrivelse

| 2.29. | Ifølge gennemførelsesbestemmelserne (21) til finansforordningen skal Kommissionen iværksætte inddrivelsesproceduren ved hjælp af alle til rådighed stående midler, når debitorerne hverken har foretaget foreløbige betalinger eller stillet en garanti for at dække det fulde beløb på forfaldsdatoen. Ved udgangen af 2011 var ca. 2 % (22) af de bøder, som der endnu ikke var truffet afgørelse om, hverken dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti efter forfaldsdatoen. |
| --- | --- |

2.29.

Ifølge gennemførelsesbestemmelserne (21) til finansforordningen skal Kommissionen iværksætte inddrivelsesproceduren ved hjælp af alle til rådighed stående midler, når debitorerne hverken har foretaget foreløbige betalinger eller stillet en garanti for at dække det fulde beløb på forfaldsdatoen. Ved udgangen af 2011 var ca. 2 % (22) af de bøder, som der endnu ikke var truffet afgørelse om, hverken dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti efter forfaldsdatoen.

| 2.29. | Tvangsinddrivelse for enhver pris kunne få uoprettelige konsekvenser, og ødelægge eller gøre selskaber, der straffes med bøde, konkursramte. Kommissionen søger at opnå dækning af sine bøder ved at forhandle med selskaberne for at sikre bøden enten gennem regelmæssige delbetalinger eller garantier.

  Det er takket være sådanne forhandlinger, at en del af de udækkede bøder (herunder morarenter), der pålægges virksomheder i en svag finansiel situation kan inddrives eller dækkes af en garanti og en betalingsplan, der er dækket af en finansiel garanti, som kan aftales under de nuværende regler (se punkt 2.32). Nogle bøder kan dog ikke opkræves, fordi de pålægges virksomheder i konkurs, i en økonomisk vanskelig situation, eller som er etableret uden for EU. |
| --- | --- |

2.29.

Det er takket være sådanne forhandlinger, at en del af de udækkede bøder (herunder morarenter), der pålægges virksomheder i en svag finansiel situation kan inddrives eller dækkes af en garanti og en betalingsplan, der er dækket af en finansiel garanti, som kan aftales under de nuværende regler (se punkt 2.32). Nogle bøder kan dog ikke opkræves, fordi de pålægges virksomheder i konkurs, i en økonomisk vanskelig situation, eller som er etableret uden for EU.

| 2.30. | Retten undersøgte en stikprøve på 14 sådanne bøder og konstaterede, at i otte tilfælde havde Kommissionen ikke brugt alle de til rådighed stående midler til iværksættelse af inddrivelsen. |
| --- | --- |

2.30.

Retten undersøgte en stikprøve på 14 sådanne bøder og konstaterede, at i otte tilfælde havde Kommissionen ikke brugt alle de til rådighed stående midler til iværksættelse af inddrivelsen.

| 2.30. | For så vidt angår de otte sager, som Revisionsretten nævner, er Kommissionen af den opfattelse, at bøderne enten vedrører tilfælde, hvor foreløbige forholdsregler eller ITP-ansøgninger (manglende evne til at betale i henhold til § 35 i bøderetningslinjerne for 2006) var under behandling, og/eller tilfælde, hvor fuldbyrdelsen ville have medført en øjeblikkelig konkurs for den pågældende virksomhed, med den konsekvens, at Kommissionen ville have tabt bøden, fordi den ikke er en privilegeret kreditor.

  Disse eksempler viser, at Kommissionen, med hensyn til debitorer i en økonomisk vanskelig situation, altid søger at opnå dækning af bøder ved at forhandle med virksomhederne for at sikre inddrivelse af bøden. |
| --- | --- |

2.30.

Disse eksempler viser, at Kommissionen, med hensyn til debitorer i en økonomisk vanskelig situation, altid søger at opnå dækning af bøder ved at forhandle med virksomhederne for at sikre inddrivelse af bøden.

| 2.31. | Alle disse tilfælde vedrørte debitorer, som Kommissionen hævdede var i en vanskelig finansiel situation. GD BUDG erklærer i sin årlige aktivitetsrapport for 2011, at det ikke vil forsøge at foretage inddrivelser, hvis det vurderer, at Unionens finansielle interesser bedst beskyttes ved, at man forhandler om en betalingsordning. Kommissionen foreslår, at gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen ændres, således at denne fremgangsmåde undtagelsesvis kan tillades. |
| --- | --- |

2.31.

Alle disse tilfælde vedrørte debitorer, som Kommissionen hævdede var i en vanskelig finansiel situation. GD BUDG erklærer i sin årlige aktivitetsrapport for 2011, at det ikke vil forsøge at foretage inddrivelser, hvis det vurderer, at Unionens finansielle interesser bedst beskyttes ved, at man forhandler om en betalingsordning. Kommissionen foreslår, at gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen ændres, således at denne fremgangsmåde undtagelsesvis kan tillades.

Minimumskreditvurdering af finansieringsinstitutter, der udsteder garantier

| 2.32. | I medfør af finansforordningens artikel 28a (23) er beskyttelse af aktiver et forvaltningsmål for Kommissionen. For at sikre, at de garantier, der dækker bøder, er beskyttet, fastsætter Kommissionen krav til kreditvurderingen af de finansieringsinstitutter, der stiller garantien. Retten fandt tilfælde, hvor disse krav ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

2.32.

I medfør af finansforordningens artikel 28a (23) er beskyttelse af aktiver et forvaltningsmål for Kommissionen. For at sikre, at de garantier, der dækker bøder, er beskyttet, fastsætter Kommissionen krav til kreditvurderingen af de finansieringsinstitutter, der stiller garantien. Retten fandt tilfælde, hvor disse krav ikke var opfyldt.

| 2.33. | Den 13. maj 2011 slækkede Kommissionen på betingelserne for sådanne garantistillelser for at afspejle de forringede markedsforhold. Retten fandt tilfælde, hvor selv disse opdaterede betingelser ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

2.33.

Den 13. maj 2011 slækkede Kommissionen på betingelserne for sådanne garantistillelser for at afspejle de forringede markedsforhold. Retten fandt tilfælde, hvor selv disse opdaterede betingelser ikke var opfyldt.

| 2.34. | I lyset af banksektorens nuværende tilstand erklærer Kommissionen i GD BUDG’s årlige aktivitetsrapport, at den tager sin politik for risikostyring op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

2.34.

I lyset af banksektorens nuværende tilstand erklærer Kommissionen i GD BUDG’s årlige aktivitetsrapport, at den tager sin politik for risikostyring op til fornyet overvejelse.

| 2.32-2.35. | Kommissionen mener, at det i et meget begrænset antal tilfælde var umuligt at opnå garantier, der overholder de opstillede krav under hensyntagen til det forværrede finansielle miljø. |
| --- | --- |

2.32-2.35.

| 2.33-2.34. | I lyset af den aktuelle situation i den europæiske finansielle sektor er det uundgåeligt, at Kommissionen regelmæssigt gennemgår sin risikostyringspolitik om garantierne for ubetalte bøder. Faktisk har de fleste store banker nu mistet deres »acceptable« rating fra alle de tre store ratingbureauer, og i et stort flertal af medlemsstaterne er det umuligt at finde en bank med en »acceptabel« rating, hvilket gør det meget vanskeligt f.eks. for en lille eller mellemstor virksomhed at opnå en sådan garanti. På grund af markedsforholdene blev Kommissionen den 13. maj 2011 nødsaget til at gennemgå kravene til disse garantier.

  I de eksempler, Revisionsretten henviser til, respekterede de pågældende garantier den gældende risikopolitik, da de accepteredes af Kommissionen. Garantierne blev senere nedgraderet, hvilket i betragtning af det reducerede antal af banker, der opfylder disse kriterier, og som stadig er på markedet, førte Kommissionen til i juni 2012 igen at genoverveje sin risikopolitik for bankgarantier. Samtidig med at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder, sikrer den nye afgørelse også en tilstrækkelig grad af diversificering i Kommissionens samlede eksponering over for til de enkelte garanter. |
| --- | --- |

2.33-2.34.

I de eksempler, Revisionsretten henviser til, respekterede de pågældende garantier den gældende risikopolitik, da de accepteredes af Kommissionen. Garantierne blev senere nedgraderet, hvilket i betragtning af det reducerede antal af banker, der opfylder disse kriterier, og som stadig er på markedet, førte Kommissionen til i juni 2012 igen at genoverveje sin risikopolitik for bankgarantier. Samtidig med at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder, sikrer den nye afgørelse også en tilstrækkelig grad af diversificering i Kommissionens samlede eksponering over for til de enkelte garanter.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 2.35. | På grundlag af sin revision (24) konkluderer Retten for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, at:






  a) | medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter |
| --- | --- | --- |

2.35.

På grundlag af sin revision (24) konkluderer Retten for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, at:

a)

medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter

| b) | Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI data, den har modtaget fra medlemsstaterne |
| --- | --- |

b)

Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI data, den har modtaget fra medlemsstaterne

| c) | beregningen af UK-korrektionen, og |
| --- | --- |

c)

beregningen af UK-korrektionen, og

| d) | de andre indtægter |
| --- | --- |

d)

de andre indtægter

var uden væsentlig fejlforekomst.

| 2.36. | På grundlag af revisionen konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende indtægter var effektive. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på de svagheder, der beskrives i det følgende: |
| --- | --- |

2.36.

På grundlag af revisionen konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende indtægter var effektive. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på de svagheder, der beskrives i det følgende:

2.36.

| a) | Rettens revision afslørede svagheder i den nationale toldkontrol (punkt 2.20). Retten konkluderer, at de reviderede medlemsstaters overvågnings- og kontrolsystemer kun er delvis effektive med hensyn til at sikre, at de traditionelle egne indtægter regnskabsføres korrekt og med det fulde beløb. |
| --- | --- |

a)

Rettens revision afslørede svagheder i den nationale toldkontrol (punkt 2.20). Retten konkluderer, at de reviderede medlemsstaters overvågnings- og kontrolsystemer kun er delvis effektive med hensyn til at sikre, at de traditionelle egne indtægter regnskabsføres korrekt og med det fulde beløb.

| a) | Kommissionen vil følge op på Revisionsrettens konstateringer med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

| b) | Der findes stadig længerevarende forbehold i forbindelse med momsbaserede egne indtægter (punkt 2.25). |
| --- | --- |

b)

Der findes stadig længerevarende forbehold i forbindelse med momsbaserede egne indtægter (punkt 2.25).

| b) | Antallet og andelen af forbehold, som Revisionsretten definerer som længerevarende, fortsætter med at falde — og er nu mindre end 10 % af det samlede beløb. Der vil altid være nogle længerevarende forbehold, da nogle har mange forgreninger, der skal udforskes og afhjælpes af medlemsstaterne.

  Der har været en løbende forbedring i hyppigheden af konsultationer med medlemsstaterne samt en øgelse af niveauet for samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, der vil fortsætte. |
| --- | --- |

b)

Der har været en løbende forbedring i hyppigheden af konsultationer med medlemsstaterne samt en øgelse af niveauet for samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, der vil fortsætte.

| c) | Ved udgangen af 2011 havde Kommissionen stadig ikke hævet generelle forbehold og taget specifikke BNI-forbehold over for EU-25 medlemsstaterne for perioden fra og med 2002 (punkt 2.28). |
| --- | --- |

c)

Ved udgangen af 2011 havde Kommissionen stadig ikke hævet generelle forbehold og taget specifikke BNI-forbehold over for EU-25 medlemsstaterne for perioden fra og med 2002 (punkt 2.28).

| c) | De administrative processer, der er nødvendige for samtidigt at give hver af de 25 medlemsstater bekræftende officiel meddelelse om ophævelsen af de generelle forbehold og de særlige forbehold, der vedrører dem, blev afsluttet i begyndelsen af 2012. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ved udgangen af 2011 havde Kommissionen endnu ikke hævet de to sidste specifikke BNI-forbehold vedrørende perioden 1995-2001 (punkt 2.27). |
| --- | --- |

d)

Ved udgangen af 2011 havde Kommissionen endnu ikke hævet de to sidste specifikke BNI-forbehold vedrørende perioden 1995-2001 (punkt 2.27).

| d) | Kommissionen gør fremskridt via sit samarbejde med de to lande, som stadig har BNI-forbehold for perioden 1995-2001 (1 for Grækenland og 1 for Det Forenede Kongerige ultimo 2011), således at disse forbehold kan ophæves. |
| --- | --- |

d)

| e) | Retten tager begrundelserne for ikke at foretage inddrivelse i alle tilfælde til efterretning (punkt 2.31). Kommissionen foreslår, at gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen ændres, så det undtagelsesvist bliver muligt at anvende denne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

e)

Retten tager begrundelserne for ikke at foretage inddrivelse i alle tilfælde til efterretning (punkt 2.31). Kommissionen foreslår, at gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen ændres, så det undtagelsesvist bliver muligt at anvende denne fremgangsmåde.

| e) | Kommissionen søger altid at opnå den bedste dækning af en appelleret bøde (gennem en foreløbig betaling eller en garanti), men i nogle tilfælde, hvor en bødeidømt virksomhed er i en vanskelig økonomisk situation, kan forhandlingerne om denne dækning være langvarige og inddrage andre interessenter (aktionærer, moderselskaber eller banker). En ny regel, der, i særlige tilfælde, vil tillade en udskudt betaling uden garanti, vil gøre det muligt at inddrive en del af en bøde, selv om virksomheden ikke kan få en bankgaranti. |
| --- | --- |

e)

| f) | For at afspejle situationen i banksektoren tager Kommissionen også sin politik for risikostyring op til fornyet overvejelse, for så vidt angår pålideligheden af de garantier, der dækker udestående bøder og strafgebyrer (punkt 2.34). |
| --- | --- |

f)

For at afspejle situationen i banksektoren tager Kommissionen også sin politik for risikostyring op til fornyet overvejelse, for så vidt angår pålideligheden af de garantier, der dækker udestående bøder og strafgebyrer (punkt 2.34).

| f) | Risikostyringspolitikken er blevet revideret og tilpasset for at tage hensyn til den nuværende økonomiske og finansielle miljø, samtidig med at sikre, at sikkerhedsniveauet for de finansielle aktiver forbliver på det højest mulige niveau. Kreditvurderinger giver en indikation for vurdering af risikoen, men bruges ikke entydigt, og uden at tage hensyn til andre kriterier for beslutninger om risikostyring. |
| --- | --- |

f)

Anbefalinger

| 2.37. | Bilag 2.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter skal bemærkes: |
| --- | --- |

2.37.

Bilag 2.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter skal bemærkes:

2.37.

| a) | I sine tidligere årsberetninger (f.eks. punkt 4.14 i årsberetningen for 2008 og punkt 2.20 i årsberetningen for 2009) anførte Retten, at den fortsat fandt problemer i forbindelse med brugen af B-regnskaberne. I 2011 konstaterede Kommissionen stadig sådanne problemer under sine kontrolbesøg. |
| --- | --- |

a)

I sine tidligere årsberetninger (f.eks. punkt 4.14 i årsberetningen for 2008 og punkt 2.20 i årsberetningen for 2009) anførte Retten, at den fortsat fandt problemer i forbindelse med brugen af B-regnskaberne. I 2011 konstaterede Kommissionen stadig sådanne problemer under sine kontrolbesøg.

| a) | Kommissionen undersøger som led i sin kontrol hvert år B-regnskaberne. Et B-regnskab, hvor der er opført gæld, der ikke er garanteret, og/eller som er anfægtet, indeholder i sagens natur forhold, der kan føre til problemer, og dette er grunden til, at Kommissionens tjenestegrene undersøger sådanne konti hvert år. Det skal dog bemærkes, at B-regnskaberne nu er edb-baserede i de fleste af medlemsstaterne, og antallet af beløb, der uberettiget er opført i B-regnskaber, er faldende. De fleste af de konstateringer, som Kommissionen fremsætter, vedrører det økonomiske ansvar i den pågældende medlemsstat, for eksempel når et beløb ikke kan inddrives (og er afskrevet), eller når en gæld er aflyst på grund af en administrativ fejl. I disse tilfælde er forvaltningen af B-regnskaberne, som sådan, ikke omtvistet. |
| --- | --- |

a)

| b) | Med hensyn til de BNI-baserede egne indtægter har Retten anbefalet (f.eks. i punkt 2.38 i årsberetningen for 2009), at Kommissionen i) klart angiver rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data og ii) tager hensyn til sin evaluering af overvågnings- og kontrolsystemer i de nationale statistiske kontorer med hensyn til kompileringen af de nationale regnskaber. Kommissionen har ikke implementeret disse anbefalinger i sin vurdering af EU-25 medlemsstaternes BNI-data (jf. punkt 2.28). |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til de BNI-baserede egne indtægter har Retten anbefalet (f.eks. i punkt 2.38 i årsberetningen for 2009), at Kommissionen i) klart angiver rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data og ii) tager hensyn til sin evaluering af overvågnings- og kontrolsystemer i de nationale statistiske kontorer med hensyn til kompileringen af de nationale regnskaber. Kommissionen har ikke implementeret disse anbefalinger i sin vurdering af EU-25 medlemsstaternes BNI-data (jf. punkt 2.28).

| b) | Kommissionen mener, at den strategi, den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeskemaerne, verifikation af BNI-oversigterne ved hjælp af GIAQ suppleret med en direkte kontrol) er passende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI. I denne sammenhæng er overvågnings- og kontrolsystemerne (SCS) af organisatorisk art og giver ingen specifik angivelse af regnskabernes rigtighed, som primært afhænger af de statistiske kilder og de anvendte metoder, selv om SCS kan hjælpe til at mindske risikoen for fejl i nationalregnskabet. Kommissionen vil, under hensyntagen til bemærkningerne fra Revisionsretten, fortsætte sine bestræbelser på at udvikle SCS-retningslinjer for medlemsstaternes udarbejdelse af de nationale regnskaber. |
| --- | --- |

b)

| 2.38. | På baggrund af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

2.38.

På baggrund af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen:

2.38.

| — | Anbefaling 1: opfordrer medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: opfordrer medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter

Kommissionen vil fortsætte med at kontrollere, at medlemsstaterne har indført hensigtsmæssige kontrolforanstaltningsrammer til at beskytte EU's finansielle interesser på området traditionelle egne indtægter.

| — | Anbefaling 2: fortsat gør en indsats for at sikre, at B-regnskabet anvendes korrekt, og at regnskabssystemerne muliggør, at medlemsstaternes A- og B-regnskaber påviseligt er fuldstændige og korrekte. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: fortsat gør en indsats for at sikre, at B-regnskabet anvendes korrekt, og at regnskabssystemerne muliggør, at medlemsstaternes A- og B-regnskaber påviseligt er fuldstændige og korrekte.

Kommissionen vil fortsætte med at kontrollere, at B-regnskaberne anvendes korrekt, og at regnskabssystemerne giver mulighed for, at medlemsstaternes A-regnskaber er fuldstændige og korrekte.

---

(1)  Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009 (EUT L 36 af 5.2.2009, s. 1).

(2)  Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, kan medlemsstaterne udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem i dette særskilte regnskab.

(3)  Artikel 4 i afgørelse 2007/436/EF, Euratom. Denne reduktion var på ca. 4 milliarder euro i 2011. De 52 millioner euro, der henvises til i
  tabel 2.1
  , er effekten af valutakursforskelle.

(4)  Artikel 2, stk. 4 og 5, i afgørelse 2007/436/EF, Euratom. Reduktionen på 1 million euro i det BNI-baserede bidrag i
  tabel 2.1
  er effekten af valutakursforskelle.

(5)  Et tilgodehavende til Kommissionen registreres af den anvisningsberettigede på en indtægtsordre med henblik på at inkassere det skyldige beløb.

(6)  Jf. punkt 2.16 i årsberetningen for 2010.

(7)  Belgien, Tyskland, Spanien og Nederlandene.

(8)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 0,0 % og 2,4 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(9)  I 2006 konstaterede Kommissionen, at en medlemsstat havde brugt forældede ortofotos. Kommissionen beregnede en fejlprocent på 1,34 %, idet den fejlagtigt medregnede regioner, som problemet med forældede ortofotos ikke vedrørte. Ifølge Retten skulle der have været anvendt en fejlprocent på 1,91 %, hvilket medførte en difference på 9 millioner euro.

(10)  Frankrig.

(11)  Tyskland og Spanien. Endvidere afslørede Kommissionens egen kontrol af hjemstedsordningen systemsvagheder i 11 af de 21 medlemsstater, den kontrollerede i 2011.

(12)  Spanien og Frankrig.

(13)  Tyskland og Frankrig.

(14)  Spanien og Frankrig.

(15)  Punkt 2.15: Belgien.

(16)  Jf. Revisionsrettens websted: http://eca.europa.eu

(17)  Dette tal fremkommer ved en stigning på 8 millioner euro og et fald på 96 millioner euro.

(18)  I artikel 10, stk. 7, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 som ændret, hedder det, at der efter den 30. september i det fjerde år efter et givet regnskabsår ikke længere tages hensyn til eventuelle korrektioner i BNP/BNI, undtagen på de punkter, hvor enten Kommissionen eller medlemsstaten forinden har givet meddelelse om en sådan korrektion. Disse punkter kaldes forbehold. Et generelt forbehold vedrører en medlemsstats samlede data.

(19)  Et specifikt forbehold vedrører enkelte elementer i BNI-oversigten (BNP frem til 2001, derefter BNI), f.eks. bruttoværditilvækst for udvalgte aktiviteter, de samlede endelige udgifter til konsum eller bruttooverskuddet af produktionen og blandet indkomst.

(20)  Disse forbehold vedrørte Grækenland og Det Forenede Kongerige og har relation til aspekter vedrørende metodevalg og kompilering.

(21)  Artikel 84, 85 og 85a i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007 (EUT L 111 af 28.4.2007, s. 13).

(22)  Ca. 240 millioner ud af 13 milliarder euro.

(23)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1081/2010 (EUT L 311 af 26.11.2010, s. 9).

(24)  Af de årsager, der beskrives i punkt 2.13 og 2.14, omfatter denne konklusion ikke en vurdering af kvaliteten af de moms- og BNI-data, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne.

BILAG 2.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE INDTÆGTER

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter | Moms/BNI, korrektioner under budgetafsnit 1 | Andre indtægter | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| Indtægtsordrer | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Testede transaktioner: |
| som ikke var behæftet med fejl | 100 % | (7) | 100 % | (42) | 83 % | (5) | 98 % | (54) | 100 % | 95 % | 100 % |
| som var behæftet med en eller flere fejl | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 17 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 5 % | 0 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent | 0,8 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 2,4 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Traditionelle egne indtægter

Moms/BNI, korrektioner under budgetafsnit 1

Andre indtægter

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

7

42

6

55

55

62

60

Indtægtsordrer

7

42

6

55

55

62

60

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Testede transaktioner:

som ikke var behæftet med fejl

100 %

(7)

100 %

(42)

83 %

(5)

98 %

(54)

100 %

95 %

100 %

som var behæftet med en eller flere fejl

0 %

(0)

0 %

(0)

17 %

(1)

2 %

(1)

0 %

5 %

0 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent

0,8 %

Øvre fejlgrænse

2,4 %

Nedre fejlgrænse

0,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 2.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE INDTÆGTER

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Kommissionens kontrol i medlemsstaterne | Kommissionens beregning/skrivebords-kontrol af fordringer | Kommissionens forvaltning af forbehold | Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter | Effektiv | Effektiv | I/R | Delvis effektive | Effektive |
| Moms/BNI | Effektiv | Effektiv | Effektiv | I/R | Effektive |
| UK-korrektion | I/R | Effektiv | I/R | I/R | Effektive |
| Bøder og strafgebyrer | I/R | Effektiv | I/R | I/R | Effektive |

System

Kommissionens kontrol i medlemsstaterne

Kommissionens beregning/skrivebords-kontrol af fordringer

Kommissionens forvaltning af forbehold

Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater

Samlet vurdering

Traditionelle egne indtægter

Effektiv

Effektiv

I/R

Delvis effektive

Effektive

Moms/BNI

Effektiv

Effektiv

Effektiv

I/R

Effektive

UK-korrektion

I/R

Effektiv

I/R

I/R

Effektive

Bøder og strafgebyrer

I/R

Effektiv

I/R

I/R

Effektive

BILAG 2.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM INDTÆGTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Med hensyn til de BNI-baserede egne indtægter anbefalede Retten (f.eks. i punkt 2.38 i årsberetningen for 2009), at Kommissionen | | |
| i) | klart skulle angive rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data, og |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

Med hensyn til de BNI-baserede egne indtægter anbefalede Retten (f.eks. i punkt 2.38 i årsberetningen for 2009), at Kommissionen

i)

klart skulle angive rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data, og

| ii) | at den skulle tage hensyn til evalueringen af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber. |
| --- | --- |

ii)

at den skulle tage hensyn til evalueringen af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber.

| i) | I rapporterne om EU-25 medlemsstaterne foretog Kommissionen en vurdering af kvaliteten af BNI-dataene og af deres overensstemmelse med ESA95 uden klart at angive rækkevidden af og målene for den verificering, Eurostat foretog til underbygning af den generelle konklusion. |
| --- | --- |

i)

I rapporterne om EU-25 medlemsstaterne foretog Kommissionen en vurdering af kvaliteten af BNI-dataene og af deres overensstemmelse med ESA95 uden klart at angive rækkevidden af og målene for den verificering, Eurostat foretog til underbygning af den generelle konklusion.

| ii) | Da Eurostat i 2011 stadig ikke havde vedtaget retningslinjer for bedste praksis for overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber, kunne evalueringen heraf efter Rettens mening ikke gennemføres ordentligt inden for rammerne af den endelige vurdering af EU-25 medlemsstaternes BNI-data. |
| --- | --- |

ii)

Da Eurostat i 2011 stadig ikke havde vedtaget retningslinjer for bedste praksis for overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber, kunne evalueringen heraf efter Rettens mening ikke gennemføres ordentligt inden for rammerne af den endelige vurdering af EU-25 medlemsstaternes BNI-data.

Kommissionen mener, at den strategi, den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeskemaerne, verifikation af BNI-oversigterne ved hjælp af GIAQ suppleret med en direkte kontrol) er passende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI. I denne sammenhæng er overvågnings- og kontrolsystemerne (SCS) af organisatorisk art og giver ingen specifik angivelse af regnskabernes rigtighed, som primært afhænger af de statistiske kilder, og de anvendte metoder, selv om SCS kan hjælpe til at mindske risikoen for fejl i nationalregnskabet. Kommissionen vil, under hensyntagen til bemærkningerne fra Revisionsretten, fortsætte sine bestræbelser på at udvikle SCS-retningslinjer for medlemsstaternes udarbejdelse af de nationale regnskaber.

2009 og 2008

Retten har ofte rapporteret om uhensigtsmæssig brug af B-regnskaberne (f.eks. i punkt 2.20 i årsberetningen for 2009 og punkt 4.14 i årsberetningen for 2008)

Kommissionen gennemgår B-regnskaberne hvert år og finder stadig eksempler på uhensigtsmæssig brug heraf.

Kommissionen undersøger som led i sin kontrol hvert år B-regnskaberne. Kommissionen vil fortsætte med denne kontrol.

---

KAPITEL 3

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved politikområdet

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Krydsoverensstemmelse

Systemernes effektivitet

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

Procedurer til sikring af inddrivelse af uretmæssige betalinger

Kommissionens overvågningssystem og ledelsesudtalelser

Kommissionens vurdering af, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer tilfredsstillende

GD AGRI’s ledelsesudtalelser — den årlige aktivitetsrapport

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug, som er en del af politikområde 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter.
  Tabel 3.1
  indeholder de centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug, som er en del af politikområde 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter.
  Tabel 3.1
  indeholder de centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011.

| 3.1. | De administrationsomkostninger, som der henvises til i Tabel 3.1, dækker også aktiviteter, der ikke har med EGFL at gøre. EGFL finansierer en budgetpost (05 01 04 01) med betalinger for 7,7 mio. EUR i 2011 ud af i alt 133,7 mio. EUR (kapitel 05 01) i administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

3.1.

Tabel 3.1 —   Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 05 | Landbrugsudgifter finansieret over Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) | Administrative udgifter (39) | 134 | Direkte central forvaltning |
| Interventioner på landbrugsmarkeder | 3 533 | Delt forvaltning (40) |
| Direkte støtte | 40 178 | Delt forvaltning |
| Andet | 98 | Direkte central forvaltning/Delt forvaltning |
| | 43 943 | |
| Administrative udgifter i alt (41) | 134 | |
| Aktionsudgifter i alt | 43 809 | |
| Bestående af: | — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

05

Landbrugsudgifter finansieret over Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL)

Administrative udgifter (39)

134

Direkte central forvaltning

Interventioner på landbrugsmarkeder

3 533

Delt forvaltning (40)

Direkte støtte

40 178

Delt forvaltning

Andet

98

Direkte central forvaltning/Delt forvaltning

43 943

Administrative udgifter i alt (41)

134

Aktionsudgifter i alt

43 809

Bestående af:

—

8

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

43 801

Regnskabsårets betalinger i alt

43 943

Regnskabsårets forpligtelser i alt

43 950

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved politikområdet

| 3.2. | Målene (1) for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten, er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer. |
| --- | --- |

3.2.

Målene (1) for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten, er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer.

| 3.3. | EU-budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik gennem to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der finansierer alle EU's udgifter til direkte støtte og markedsforanstaltninger (3), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter. Dette kapitel omhandler EGFL-udgifterne, mens der redegøres for udgifterne til udvikling af landdistrikterne i kapitel 4. |
| --- | --- |

3.3.

EU-budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik gennem to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der finansierer alle EU's udgifter til direkte støtte og markedsforanstaltninger (3), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter. Dette kapitel omhandler EGFL-udgifterne, mens der redegøres for udgifterne til udvikling af landdistrikterne i kapitel 4.

| 3.4. | De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:






  — | Ordningen for direkte støtte»Enkeltbetalingsordningen (SPS)«. SPS-betalinger er baseret på »betalingsrettigheder« (4); hver enkelt betalingsrettighed aktiveres sammen med en hektar støtteberettiget jord, som landbrugeren har anmeldt. I 2011 beløb udgifterne under SPS-ordningen sig til 31 082 millioner euro (77 % af den direkte støtte). |
| --- | --- | --- |

3.4.

De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:

—

Ordningen for direkte støtte»Enkeltbetalingsordningen (SPS)«. SPS-betalinger er baseret på »betalingsrettigheder« (4); hver enkelt betalingsrettighed aktiveres sammen med en hektar støtteberettiget jord, som landbrugeren har anmeldt. I 2011 beløb udgifterne under SPS-ordningen sig til 31 082 millioner euro (77 % af den direkte støtte).

| — | Ordningen for direkte støtte, »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS). Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. For øjeblikket anvendes ordningen i ti af de medlemsstater (5), der tiltrådte EU i 2004 og 2007. I 2011 beløb udgifterne til SAPS sig til 5 084 millioner euro (13 % af den direkte støtte). |
| --- | --- |

—

Ordningen for direkte støtte, »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS). Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. For øjeblikket anvendes ordningen i ti af de medlemsstater (5), der tiltrådte EU i 2004 og 2007. I 2011 beløb udgifterne til SAPS sig til 5 084 millioner euro (13 % af den direkte støtte).

| — | Andre ordninger for direkte støtte, som er knyttet til specifikke typer landbrugsproduktion (som for eksempel ammekøer, bomuld). I 2011 tegnede disse ordninger sig for 4 012 millioner euro i udgifter (10 % af den direkte støtte). |
| --- | --- |

—

Andre ordninger for direkte støtte, som er knyttet til specifikke typer landbrugsproduktion (som for eksempel ammekøer, bomuld). I 2011 tegnede disse ordninger sig for 4 012 millioner euro i udgifter (10 % af den direkte støtte).

| — | Interventioner på landbrugsmarkeder for eksempel interventionsoplagring, eksportrestitutioner, fødevareprogrammer og specifik støtte til frugt- og grøntsagssektoren samt vinsektoren (i alt 3 533 millioner euro i 2011). |
| --- | --- |

—

Interventioner på landbrugsmarkeder for eksempel interventionsoplagring, eksportrestitutioner, fødevareprogrammer og specifik støtte til frugt- og grøntsagssektoren samt vinsektoren (i alt 3 533 millioner euro i 2011).

| 3.5. | Under alle EGFL-ordningerne for direkte støtte (6) er modtagerne af EU-støtte retligt forpligtede til at opfylde en række »krydsoverensstemmelseskrav« med relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed og dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd (de lovgivningsbestemte forvaltningskrav) og til at bevare landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM) (7). Hvis landbrugerne ikke overholder disse betingelser, nedsættes deres støtte (8). |
| --- | --- |

3.5.

Under alle EGFL-ordningerne for direkte støtte (6) er modtagerne af EU-støtte retligt forpligtede til at opfylde en række »krydsoverensstemmelseskrav« med relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed og dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd (de lovgivningsbestemte forvaltningskrav) og til at bevare landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM) (7). Hvis landbrugerne ikke overholder disse betingelser, nedsættes deres støtte (8).

| 3.5. | EU-lovgivningen fastlægger, at i tilfælde, hvor disse vilkår ikke opfyldes, pålægges sanktioner på det samlede beløb i direkte betalinger for de ansøgninger, der er indgivet af landbrugeren i løbet af det kalenderår, for hvilket den manglende opfyldelse af vilkårene er konstateret, såfremt den manglende opfyldelse skyldes en handling eller udeladelse, som direkte kan tilskrives landbrugeren, og hvis handlingen eller udeladelsen ikke er ubetydelig. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Udgifterne til den fælles landbrugspolitik afholdes under delt forvaltning af Kommissionen og medlemsstaterne. Udgifterne kanaliseres gennem 81 nationale og regionale betalingsorganer. Disse betalingsorganer er ansvarlige for at foretage betalinger til modtagerne, og før de gør det, skal de enten direkte eller gennem bemyndigede organer forvisse sig om, at støtteansøgningerne opfylder betingelserne. Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er det vigtigste forvaltnings- og kontrolsystem med hensyn til at sikre den formelle rigtighed af de direkte støttetransaktioner, der finansieres over EGFL. Betalingsorganernes regnskaber og bilag gennemgås af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som aflægger beretning til Kommissionen via årlige attester og rapporter. |
| --- | --- |

3.6.

Udgifterne til den fælles landbrugspolitik afholdes under delt forvaltning af Kommissionen og medlemsstaterne. Udgifterne kanaliseres gennem 81 nationale og regionale betalingsorganer. Disse betalingsorganer er ansvarlige for at foretage betalinger til modtagerne, og før de gør det, skal de enten direkte eller gennem bemyndigede organer forvisse sig om, at støtteansøgningerne opfylder betingelserne. Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er det vigtigste forvaltnings- og kontrolsystem med hensyn til at sikre den formelle rigtighed af de direkte støttetransaktioner, der finansieres over EGFL. Betalingsorganernes regnskaber og bilag gennemgås af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som aflægger beretning til Kommissionen via årlige attester og rapporter.

| 3.6. | I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 efterprøver godkendelsesorganerne årligt både betalingsagenturernes interne kontrolprocedurer og deres regnskaber. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kommissionen skal skaffe sig sikkerhed for, at medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, som overholder kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt. |
| --- | --- |

3.7.

Kommissionen skal skaffe sig sikkerhed for, at medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, som overholder kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt.

| 3.8. | For så vidt angår direkte støtte er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der udbetales arealstøtte for ikke-støtteberettigede arealer eller for det samme jordstykke til to eller flere modtagere, eller at der betales dyrepræmier for flere dyr, end ansøgeren ejer. For så vidt angår interventioner på landbrugsmarkeder er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der godtgøres ikke-støtteberettigede eller for højt ansatte omkostninger. |
| --- | --- |

3.8.

For så vidt angår direkte støtte er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der udbetales arealstøtte for ikke-støtteberettigede arealer eller for det samme jordstykke til to eller flere modtagere, eller at der betales dyrepræmier for flere dyr, end ansøgeren ejer. For så vidt angår interventioner på landbrugsmarkeder er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der godtgøres ikke-støtteberettigede eller for højt ansatte omkostninger.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 3.9. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af markedsstøtte og direkte støtte skal følgende særlige punkter bemærkes: |
| --- | --- |

3.9.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af markedsstøtte og direkte støtte skal følgende særlige punkter bemærkes:

3.9.

| — | Revisorerne gennemgik en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger. |
| --- | --- |

—

Revisorerne gennemgik en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger.

| — | Med hensyn til krydsoverensstemmelse var Rettens test koncentreret om udvalgte betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (9) og lovgivningsbestemte forvaltningskrav (10). Hvis krydsoverensstemmelseskravene ikke var opfyldt, betragtede Retten dette som fejl (11). Disse fejl blev medtaget i beregningen af den samlede fejlfrekvens, såfremt det kunne godtgøres, at fejlen allerede eksisterede det år, landbrugeren ansøgte om støtte (12). Det er en ændring i forhold til tidligere år, hvor manglende overholdelse af krydsoverensstemmelseskravene ikke var medtaget i beregningen af fejlfrekvensen. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til krydsoverensstemmelse var Rettens test koncentreret om udvalgte betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (9) og lovgivningsbestemte forvaltningskrav (10). Hvis krydsoverensstemmelseskravene ikke var opfyldt, betragtede Retten dette som fejl (11). Disse fejl blev medtaget i beregningen af den samlede fejlfrekvens, såfremt det kunne godtgøres, at fejlen allerede eksisterede det år, landbrugeren ansøgte om støtte (12). Det er en ændring i forhold til tidligere år, hvor manglende overholdelse af krydsoverensstemmelseskravene ikke var medtaget i beregningen af fejlfrekvensen.

| — | De fleste krydsoverensstemmelser, dvs. de lovgivningsmæssige forvaltningskrav, skal overholdes af alle EU-borgere og ikke blot landbrugere, som modtager EU-støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. Overholdelsen af krydsoverensstemmelserne udgør ikke et støtteberettigelseskriterium, og kontrollen af disse krav er således ikke relevante for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Landbrugere, som ikke overholder disse krav, er berettigede til at modtage betalinger, men straffes under hensyntagen til, hvor alvorlig og omfattende den manglende overholdelse er, hvor længe og hvor tit den har fundet sted, og om der er tale om forsømmelighed eller bevidst adfærd hos støttemodtageren. Dette fremgår endvidere af, at betalingerne kan udføres, før kontrollerne af krydsoverensstemmelserne er afsluttet, og af, at sanktioner ikke anvendes på betalinger for kalenderåret, i hvilket landbrugeren ikke opfyldte kravene, men på betalinger for det kalenderår, da den manglende opfyldelse af kravene blev konstateret af de nationale myndigheder. Af disse grunde tager Kommissionen ikke selv hensyn til manglende opfyldelse af krydsoverensstemmelseskravene i beregningen af fejlniveauet for Kommissionens årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

—

| — | Nedsættelser og udelukkelser (anvendt i tilfælde, hvor modtagerne af EU-støtte har anmeldt et for stort areal eller for mange dyr (13)) er ikke medtaget i Rettens beregning af fejlfrekvensen. |
| --- | --- |

—

Nedsættelser og udelukkelser (anvendt i tilfælde, hvor modtagerne af EU-støtte har anmeldt et for stort areal eller for mange dyr (13)) er ikke medtaget i Rettens beregning af fejlfrekvensen.

| — | Vurderingen af systemer omfattede IFKS i fem betalingsorganer i medlemsstater, som anvender SPS-ordningen — Østrig, Danmark, Finland, Italien (Lombardia) og Spanien (Galicien) — og i et betalingsorgan i en medlemsstat, der anvender SAPS-ordningen (Ungarn). |
| --- | --- |

—

Vurderingen af systemer omfattede IFKS i fem betalingsorganer i medlemsstater, som anvender SPS-ordningen — Østrig, Danmark, Finland, Italien (Lombardia) og Spanien (Galicien) — og i et betalingsorgan i en medlemsstat, der anvender SAPS-ordningen (Ungarn).

| — | Retten undersøgte gennemførelsen (i medlemsstaterne) af krydsoverensstemmelseskravene og de kontrolsystemer, som medlemsstaterne havde indført. Der redegøres for resultaterne af dette arbejde i kapitel 4 i punkt 4.30 til 4.32, men de gælder også for dette kapitel. |
| --- | --- |

—

Retten undersøgte gennemførelsen (i medlemsstaterne) af krydsoverensstemmelseskravene og de kontrolsystemer, som medlemsstaterne havde indført. Der redegøres for resultaterne af dette arbejde i kapitel 4 i punkt 4.30 til 4.32, men de gælder også for dette kapitel.

| — | Retten gennemgik det arbejde, som godkendelsesorganer i Rumænien og Bulgarien havde gennemført under den nye procedure for styrkelse af sikkerheden (14). |
| --- | --- |

—

Retten gennemgik det arbejde, som godkendelsesorganer i Rumænien og Bulgarien havde gennemført under den nye procedure for styrkelse af sikkerheden (14).

| — | Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser dækkede den årlige aktivitetsrapport for GD AGRI vedrørende EGFL-relaterede aspekter. |
| --- | --- |

—

Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser dækkede den årlige aktivitetsrapport for GD AGRI vedrørende EGFL-relaterede aspekter.

| — | Inden for rammerne af Kommissionens regnskabsafslutningsprocedure gennemgik Retten 17 af godkendelsesorganernes attester vedrørende EGFL og rapporterne vedrørende 17 betalingsorganer. Der redegøres for resultaterne i kapitel 4 (jf. punkt 4.36). |
| --- | --- |

—

Inden for rammerne af Kommissionens regnskabsafslutningsprocedure gennemgik Retten 17 af godkendelsesorganernes attester vedrørende EGFL og rapporterne vedrørende 17 betalingsorganer. Der redegøres for resultaterne i kapitel 4 (jf. punkt 4.36).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 3.10. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 39 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på 2,9 % (15). |
| --- | --- |

3.10.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 39 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på 2,9 % (15).

| 3.10. | Revisionsretten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens i finansåret 2011 udgør en lille stigning sammenlignet med året før, men at den stadig er inden for det normale for statistisk variation fra et år til et andet og ikke peger i retning af et generelt fald i kvaliteten af forvaltningen og kontrollen af medlemsstaternes udgifter. Dette bekræftes af, at én af de sager, som efter Kommissionens opfattelse var en fuldstændig fejl, var af en usædvanlig karakter og ikke peger i retning af en iboende svaghed i systemet. Kommissionen vurderer, at de fejlprocenter, som Revisionsretten har anslået gennem de seneste år, samlet set giver et pålideligt bevis for, at EGFL's mest sandsynlige fejlprocent er relativt tæt på væsentlighedstærsklen på 2 %.

  Den lave fejlprocent, der angives i kontrolstatistikken, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, og som i meget stor udstrækning er blevet verificeret og godkendt af godkendelsesorganerne, bekræfter også, at EGFL's udgifter i budgetåret 2011 generelt er blevet godt forvaltet.


  Endelig er risikoen for EU's budget tilstrækkeligt dækket af Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning.


  Se også det samlede svar på punkterne 3.11 og 3.12. |
| --- | --- |

3.10.

Den lave fejlprocent, der angives i kontrolstatistikken, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, og som i meget stor udstrækning er blevet verificeret og godkendt af godkendelsesorganerne, bekræfter også, at EGFL's udgifter i budgetåret 2011 generelt er blevet godt forvaltet.

Endelig er risikoen for EU's budget tilstrækkeligt dækket af Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning.

Se også det samlede svar på punkterne 3.11 og 3.12.

| 3.11. | Af de 70 fejlbehæftede transaktioner var 60 (86 %) behæftet med kvantificerbare fejl, hvoraf 45 (75 %) var nøjagtighedsfejl, 14 (23 %) støtteberettigelsesfejl og 1 (2 %) fejl med hensyn til forekomst. |
| --- | --- |

3.11.

Af de 70 fejlbehæftede transaktioner var 60 (86 %) behæftet med kvantificerbare fejl, hvoraf 45 (75 %) var nøjagtighedsfejl, 14 (23 %) støtteberettigelsesfejl og 1 (2 %) fejl med hensyn til forekomst.

| 3.12. | Eksempel 3.1 beskriver nogle af de kvantificerbare fejl, Retten fandt, og tekstboks 3.2 beskriver en ikke-kvantificerbar fejl. De fleste fejl med hensyn til nøjagtighed er, at der er anmeldt et for stort areal, men overanmeldelsen er oftest under 5 % i de enkelte anmeldelser. De større fejl med hensyn til nøjagtighed er tilfælde, hvor støtteberettigelsen af permanente græsarealer ikke er blevet vurderet og registreret korrekt i markidentifikationssystemet (LPIS) (jf. også punkt 3.20). |
| --- | --- |

3.12.

Eksempel 3.1 beskriver nogle af de kvantificerbare fejl, Retten fandt, og tekstboks 3.2 beskriver en ikke-kvantificerbar fejl. De fleste fejl med hensyn til nøjagtighed er, at der er anmeldt et for stort areal, men overanmeldelsen er oftest under 5 % i de enkelte anmeldelser. De større fejl med hensyn til nøjagtighed er tilfælde, hvor støtteberettigelsen af permanente græsarealer ikke er blevet vurderet og registreret korrekt i markidentifikationssystemet (LPIS) (jf. også punkt 3.20).

| 3.11 og 3.12. | Kommissionen bemærker, at de fleste kvantificerbare fejl finansielt set er relativt små og især vedrører små forskelle i Revisionsrettens ommåling af parceller (se punkt 3.12). Faktisk var 42 af de fejl, Revisionsretten fandt, meget små forskelle vedrørende ommåling af parceller (24 fejl var på under 2 %). |
| --- | --- |

3.11 og 3.12.

Overanmeldelse af arealer (eksempel på nøjagtighedsfejl)

I en medlemsstat anses referenceparceller, der klassificeres som permanente græsarealer, for at være fuldt støtteberettigede, selv hvis de i stor udstrækning er dækket af klippestykker eller tætte buske, som gør, at det tilsvarende areal ikke er støtteberettiget. Retten fandt to transaktioner i denne medlemsstat, hvor arealer var overanmeldt med henholdsvis 28 % og 36 %.

Overanmeldelse af arealer (eksempel på nøjagtighedsfejl)

Kommissionen er bekendt med de problemer, der vedrører græsarealers støtteberettigelse i denne medlemsstat. De nationale myndigheder blev anmodet om at reagere på dette spørgsmål og præsenterede i november 2010 LPIS-forbedringsplanen, som især omfattede foranstaltninger til at gennemføre anvendelsen af en støtteberettigelseskoefficient for græsarealer samt for at sikre systematisk opdatering af LPIS med resultaterne af kontroller foretaget på stedet. Kommissionen vil fortsat overvåge de nationale myndigheders gennemførelse af denne plan.

Manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (eksempel på støtteberettigelsesfejl)

Kontrakten vedrørende en foranstaltning til fremme af forbruget af mælk blev tildelt en operatør på det nationale marked, uden at udbudsproceduren var blevet offentliggjort på EU-niveau som krævet i EU-bestemmelserne og de nationale bestemmelser. Det begrænsede de muligheder, potentielle operatører fra andre medlemsstater havde for at få tildelt kontrakten, og det er et alvorligt brud på reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, som gør støttebetalingen regelstridig.

Manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (eksempel på støtteberettigelsesfejl)

Kommissionen konstaterer, at medlemsstaten ikke deler Revisionsrettens konklusion. Kommissionen vil bedømme, om og i givet fald hvordan man skal gå videre med sagen, om nødvendigt gennem efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, idet der også tages hensyn til proportionalitetsprincippet.

Anmeldelse af ikke-eksisterende dyr (eksempel på fejl med hensyn til forekomst)

En landbruger fik tildelt en særlig præmie for 150 får. Retten konstaterede, at modtageren ikke havde nogen får. Betalingen er derfor regelstridig.

Anmeldelse af ikke-eksisterende dyr (eksempel på fejl med hensyn til forekomst)

De nationale myndigheder er i færd med at inddrive de uretmæssigt udbetalte beløb, og Kommissionen vil følge op på dette. Desuden vil der blive iværksat en efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure for at verificere overensstemmelsen i medlemsstatens forvaltnings- og kontrolsystem.

Eksempel 3.2 —   Eksempel på ikke-kvantificerbar fejl

I en medlemsstat oversteg den samlede værdi af de betalingsrettigheder, der var tildelt og registreret i IFKS-databasen, det loft, der er fastsat i EU-bestemmelserne (16).

Eksempel 3.2 —   
  Eksempel på ikke-kvantificerbar fejl:

Kommissionen bemærker, at medlemsstaten mindskede udbetalingerne til landbrugere og dermed respekterede loftet for alle udbetalinger af direkte støtte, jf. Rådets forordning (EF) nr. 73/2009.

Kommissionen vil vurdere Revisionsrettens oplysninger og på grundlag heraf træffe beslutning om eventuel opfølgning.

Krydsoverensstemmelse

| 3.13. | Retten undersøgte udvalgte krydsoverensstemmelseskrav (jf. punkt 3.9, andet led) og konstaterede overtrædelser i 22 (17) af de 155 betalinger, der var underlagt disse krav (18). De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede fejlfrekvens, jf. punkt 3.10. |
| --- | --- |

3.13.

Retten undersøgte udvalgte krydsoverensstemmelseskrav (jf. punkt 3.9, andet led) og konstaterede overtrædelser i 22 (17) af de 155 betalinger, der var underlagt disse krav (18). De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede fejlfrekvens, jf. punkt 3.10.

| 3.13. | Se svaret på punkt 3.9. |
| --- | --- |

3.13.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 3.14. | Bilag 3.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (19). I alle de seks betalingsorganer, Retten reviderede, fandt den, at IFKS-systemerne var delvis effektive. |
| --- | --- |

3.14.

Bilag 3.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (19). I alle de seks betalingsorganer, Retten reviderede, fandt den, at IFKS-systemerne var delvis effektive.

| 3.15. | Rettens revision viste, at unøjagtige data i de forskellige databaser og ukorrekt administrativ håndtering af anmeldelser fra betalingsorganernes side indvirker negativt på effektiviteten af IFKS i de reviderede betalingsorganer. Dertil kommer, at en række alvorlige systemsvagheder, som Retten har påpeget i tidligere årsberetninger, endnu ikke er afhjulpet (jf. punkt 3.19-3.22). |
| --- | --- |

3.15.

Rettens revision viste, at unøjagtige data i de forskellige databaser og ukorrekt administrativ håndtering af anmeldelser fra betalingsorganernes side indvirker negativt på effektiviteten af IFKS i de reviderede betalingsorganer. Dertil kommer, at en række alvorlige systemsvagheder, som Retten har påpeget i tidligere årsberetninger, endnu ikke er afhjulpet (jf. punkt 3.19-3.22).

| 3.14 og 3.15. | Kommissionen anser generelt IFKS, der står for 91 % af EGFL's samlede udgifter, for at være et effektivt kontrolsystem til at begrænse risikoen for fejl eller uregelmæssige udgifter.

  At IFKS generelt er effektivt og løbende forbedres, bekræftes af resultaterne af de overensstemmelsesrevisioner, som Kommissionen har foretager i de seneste år i alle medlemsstater, og af den lave fejlprocent, som fremgår af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne. Disse statistikker verificeres og efterprøves af godkendelsesorganerne og viser et niveau af uberettigede betalinger, der ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %.


  De resterende mangler er generelt mindre betydelige. Mange af disse mangler vedrører et ret begrænset anvendelsesområde, f.eks. en form for alpine græsarealer i Østrig, og underminerer ikke i alvorlig grad IFKS' effektivitet. Alle disse mangler følges op af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, der sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket.


  Eftersom de mangler, som Revisionsretten opdagede i Østrig, er ubetydelige, vurderer Kommissionen, at overvågnings- og kontrolsystemet i Østrig er effektivt. |
| --- | --- |

3.14 og 3.15.

At IFKS generelt er effektivt og løbende forbedres, bekræftes af resultaterne af de overensstemmelsesrevisioner, som Kommissionen har foretager i de seneste år i alle medlemsstater, og af den lave fejlprocent, som fremgår af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne. Disse statistikker verificeres og efterprøves af godkendelsesorganerne og viser et niveau af uberettigede betalinger, der ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %.

De resterende mangler er generelt mindre betydelige. Mange af disse mangler vedrører et ret begrænset anvendelsesområde, f.eks. en form for alpine græsarealer i Østrig, og underminerer ikke i alvorlig grad IFKS' effektivitet. Alle disse mangler følges op af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, der sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket.

Eftersom de mangler, som Revisionsretten opdagede i Østrig, er ubetydelige, vurderer Kommissionen, at overvågnings- og kontrolsystemet i Østrig er effektivt.

| 3.16. | IFKS dækker de vigtigste ordninger, der finansieres over EGFL, dvs. SPS- og SAPS-ordningerne og alle arealrelaterede ordninger for koblet støtte samt dyrepræmieordningerne. IFKS består af databaser over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identificering af landbrugsparceller og registrering af dyr, samt et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, der anvender SPS-ordningen. Systemet indebærer flere forskellige kontroller af støtteberettigelse, herunder krydskontrol mellem databaser. |
| --- | --- |

3.16.

IFKS dækker de vigtigste ordninger, der finansieres over EGFL, dvs. SPS- og SAPS-ordningerne og alle arealrelaterede ordninger for koblet støtte samt dyrepræmieordningerne. IFKS består af databaser over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identificering af landbrugsparceller og registrering af dyr, samt et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, der anvender SPS-ordningen. Systemet indebærer flere forskellige kontroller af støtteberettigelse, herunder krydskontrol mellem databaser.

| 3.17. | I Rettens revision af IFKS indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisorerne undersøgte navnlig følgende elementer:






  a) | administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet |
| --- | --- | --- |

3.17.

I Rettens revision af IFKS indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisorerne undersøgte navnlig følgende elementer:

a)

administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| b) | kontrolsystemer baseret på fysisk kontrol på stedet |
| --- | --- |

b)

kontrolsystemer baseret på fysisk kontrol på stedet

| c) | procedurer til sikring af inddrivelse af uretmæssige betalinger. |
| --- | --- |

c)

procedurer til sikring af inddrivelse af uretmæssige betalinger.

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| 3.18. | Når det er muligt og relevant, skal betalingsorganernes administrative kontrol (20) indbefatte krydskontrol, bl.a. med alle IFKS-databaser. Retten undersøgte, om databaserne var fuldstændige og pålidelige, om kontrollen gjorde det muligt at identificere usædvanlige forhold, og om der blev truffet korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe de konstaterede fejl. De største systemsvagheder, der blev konstateret, beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

3.18.

Når det er muligt og relevant, skal betalingsorganernes administrative kontrol (20) indbefatte krydskontrol, bl.a. med alle IFKS-databaser. Retten undersøgte, om databaserne var fuldstændige og pålidelige, om kontrollen gjorde det muligt at identificere usædvanlige forhold, og om der blev truffet korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe de konstaterede fejl. De største systemsvagheder, der blev konstateret, beskrives i det følgende.

| 3.19. | Det fremgår af EU-lovgivningen, at landbrugere efter udløbet af en nærmere fastsat frist ikke længere kan anmelde supplerende parceller, og at alle usædvanlige forhold, som betalingsorganet konstaterer, vil føre til en nedsættelse af støttebeløbet. Administrationen kan imidlertid til enhver tid korrigere en anmeldelse uden at foretage en nedsættelse af støttebeløbet i tilfælde af indlysende fejl, som defineres som en uoverensstemmelse (21), og som viser sig i dataene i selve anmeldelsen. Retten konstaterede, at fire betalingsorganer (Danmark, Finland, Italien (Lombardia) og Rumænien) ikke anvendte begrebet »indlysende fejl« korrekt, da de tillod udskiftning af ikke-støtteberettigede parceller eller parceller, der var anmeldt to gange. Det resulterede i, at betalingsorganerne ikke foretog nedsættelser af støttebeløbene (jf. eksempel 3.3). |
| --- | --- |

3.19.

Det fremgår af EU-lovgivningen, at landbrugere efter udløbet af en nærmere fastsat frist ikke længere kan anmelde supplerende parceller, og at alle usædvanlige forhold, som betalingsorganet konstaterer, vil føre til en nedsættelse af støttebeløbet. Administrationen kan imidlertid til enhver tid korrigere en anmeldelse uden at foretage en nedsættelse af støttebeløbet i tilfælde af indlysende fejl, som defineres som en uoverensstemmelse (21), og som viser sig i dataene i selve anmeldelsen. Retten konstaterede, at fire betalingsorganer (Danmark, Finland, Italien (Lombardia) og Rumænien) ikke anvendte begrebet »indlysende fejl« korrekt, da de tillod udskiftning af ikke-støtteberettigede parceller eller parceller, der var anmeldt to gange. Det resulterede i, at betalingsorganerne ikke foretog nedsættelser af støttebeløbene (jf. eksempel 3.3).

| 3.19. | Hvad angår Danmark, Finland og Italien, har de nationale myndigheder truffet eller er i færd med at træffe korrigerende foranstaltninger ved at ændre deres interne instruktioner og procedurer samt, hvor det er nødvendigt, ved at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb.

  Hvad angår Rumænien, konstaterede Kommissionens egen revision, at de nationale retningslinjer for at bestemme indlysende fejl ikke altid anvendtes korrekt af de regionale betalingsorganer. |
| --- | --- |

3.19.

Hvad angår Rumænien, konstaterede Kommissionens egen revision, at de nationale retningslinjer for at bestemme indlysende fejl ikke altid anvendtes korrekt af de regionale betalingsorganer.

Eksempel 3.3 —   Ukorrekt anvendelse af begrebet »indlysende fejl«

I Rumænien blev begrebet »indlysende fejl« systematisk anvendt forkert. Parceller, der er overanmeldt eller anmeldt to gange, udskiftes i mange tilfælde med andre parceller, der ligger andre steder, og som har en anden størrelse eller form. Sådanne udskiftninger kan ikke betragtes som korrektion af »indlysende fejl« (22).

Eksempel 3.3
  —   
  Ukorrekt anvendelse af begrebet »indlysende fejl«

Fra og med 2010 har de rumænske myndigheder gennemført et webbaseret LPIS (IPA online), som forbedrer lokaliseringen af parcellerne. Hvad angår henvisningen til Revisionsrettens konklusioner vedrørende Rumænien i dens årsberetning for 2008 (punkt 5.38), og som det allerede er konstateret i Kommissionens respektive svar, deler Kommissionen ikke Revisionsrettens opfattelse vedrørende anvendelsen af begrebet »indlysende fejl« i tilfælde at forkert placering af parceller.

| 3.20. | LPIS er en database over alle landbrugsarealer (referenceparceller) i en medlemsstat og over de støtteberettigede arealer, og den er af stor betydning for kvaliteten af den administrative krydskontrol (jf. eksempel 3.4). |
| --- | --- |

3.20.

LPIS er en database over alle landbrugsarealer (referenceparceller) i en medlemsstat og over de støtteberettigede arealer, og den er af stor betydning for kvaliteten af den administrative krydskontrol (jf. eksempel 3.4).

3.20.

Eksempel 3.4 —   Ukorrekte data i LPIS

I to medlemsstater (23) (Italien (Lombardia) og Spanien (Galicien)) konstaterede Retten tilfælde, hvor referenceparceller med »permanente græsarealer« var registreret i LPIS som værende 100 % støtteberettigede på trods af, at de var helt eller delvist dækket med tæt skov eller andre ikke-støtteberettigede elementer. Retten observerede også, at LPIS ikke var opdateret med resultaterne af betalingsorganernes stedlige kontrol (Ungarn, Italien (Lombardia) og Spanien (Galicien)).

Eksempel 3.4 —   
  Ukorrekte data i LPIS

Ifølge de italienske myndigheder er dette korrigeret fra og med 2011. Kommissionen forfølger dette gennem den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

Kommissionen er bekendt med de problemer, der vedrører græsarealers støtteberettigelse i Spanien. De spanske myndigheder blev anmodet om at reagere på dette spørgsmål og præsenterede i november 2010 LPIS-forbedringsplanen, som især omfattede foranstaltninger til at gennemføre anvendelsen af en støtteberettigelseskoefficient for græsarealer samt for at sikre systematisk opdatering af LPIS med resultaterne af kontroller foretaget på stedet. Kommissionen vil fortsat overvåge de nationale myndigheders gennemførelse af denne plan.

Kommissionen fandt også tilfælde i Ungarn, hvor LPIS ikke var opdateret med resultaterne af kontroller foretaget på stedet, og har skriftligt anmodet de ungarske myndigheder om at rette op på sagen.

| 3.21. | For at der kan ydes SPS-støtte, skal hver enkelt betalingsrettighed, som modtageren råder over, anmeldes sammen med en hektar støtteberettiget jord. Retten observerede, at dette princip i særlige tilfælde ikke overholdes i Østrig (jf. eksempel 3.5). |
| --- | --- |

3.21.

For at der kan ydes SPS-støtte, skal hver enkelt betalingsrettighed, som modtageren råder over, anmeldes sammen med en hektar støtteberettiget jord. Retten observerede, at dette princip i særlige tilfælde ikke overholdes i Østrig (jf. eksempel 3.5).

| 3.21. | Kommissionen har indtil videre pålagt Østrig 0,214 mio. EUR i finansielle korrektioner vedrørende betalingsrettigheder for alpine græsarealer for ansøgningsårene 2005, 2006 og 2007 i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

  Se også svarene på punkt 3.14 og 3.15. |
| --- | --- |

3.21.

Se også svarene på punkt 3.14 og 3.15.

Eksempel 3.5 —   Ukorrekt aktivering af betalingsrettigheder

Når en ansøger, der anmelder alpine græsarealer i Østrig, ikke har nok hektarer til at aktivere alle sine betalingsrettigheder, reducerer de nationale myndigheder i strid med EU-bestemmelserne antallet af ansøgerens betalingsrettigheder (for at afpasse det til antallet af hektarer) og øger rettighedernes værdi proportionalt (24).

Eksempel 3.5 —   
  Ukorrekt aktivering af betalingsrettigheder

Se svaret på punkt 3.21.

| 3.22. | Alle betalingsrettigheder skal registreres i databasen over betalingsrettigheder, og den samlede værdi heraf må ikke overstige det loft, der er fastsat i EU-lovgivningen. I to medlemsstater fandt Retten unøjagtige oplysninger i databaserne over betalingsrettigheder, som skyldtes ukorrekt behandling af ikke-anvendte betalingsrettigheder (25) (Danmark) og forskelle mellem regionale databaser og den centrale database (Spanien (26)). |
| --- | --- |

3.22.

Alle betalingsrettigheder skal registreres i databasen over betalingsrettigheder, og den samlede værdi heraf må ikke overstige det loft, der er fastsat i EU-lovgivningen. I to medlemsstater fandt Retten unøjagtige oplysninger i databaserne over betalingsrettigheder, som skyldtes ukorrekt behandling af ikke-anvendte betalingsrettigheder (25) (Danmark) og forskelle mellem regionale databaser og den centrale database (Spanien (26)).

| 3.22. | Hvad angår Danmark, har Kommissionen fundet lignende problemer, og de danske myndigheder har indvilliget i at tage passende korrigerende foranstaltninger. Kommissionen vil følge op på sagen i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

3.22.

Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| 3.23. | Kvaliteten af de opmålinger, der foretages på stedet, er af afgørende betydning for, at støttebeløbene fastsættes korrekt. Retten genudførte en række opmålinger, som betalingsorganerne havde foretaget. I tre medlemsstater adskilte Rettens opmålinger sig fra de resultater, som betalingsorganerne havde indberettet (i Danmark var det tilfældet for fem ud af 18 opmålinger, og i både Spanien (Galicien) og Finland for fire ud af 21 opmålinger). |
| --- | --- |

3.23.

Kvaliteten af de opmålinger, der foretages på stedet, er af afgørende betydning for, at støttebeløbene fastsættes korrekt. Retten genudførte en række opmålinger, som betalingsorganerne havde foretaget. I tre medlemsstater adskilte Rettens opmålinger sig fra de resultater, som betalingsorganerne havde indberettet (i Danmark var det tilfældet for fem ud af 18 opmålinger, og i både Spanien (Galicien) og Finland for fire ud af 21 opmålinger).

| 3.23. | Hvad angår Danmark, har Kommissionen fundet lignende problemer, og de danske myndigheder har indvilliget i at tage passende korrigerende foranstaltninger. Kommissionen vil følge op på sagen i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

  Efter Kommissionens revisioner fremlagde de spanske myndigheder en LPIS forbedringsplan i november 2010, som omfattede foranstaltninger til at øge kvaliteten af kontroller foretaget på stedet. Disse foranstaltninger er i kraft fra og med ansøgningsår 2012. |
| --- | --- |

3.23.

Efter Kommissionens revisioner fremlagde de spanske myndigheder en LPIS forbedringsplan i november 2010, som omfattede foranstaltninger til at øge kvaliteten af kontroller foretaget på stedet. Disse foranstaltninger er i kraft fra og med ansøgningsår 2012.

Procedurer til sikring af inddrivelse af uretmæssige betalinger

| 3.24. | Retten gennemgik regnskabsregistreringerne for de reviderede betalingsorganer for at fastslå, om de beløb, der skal inddrives, er regnskabsført korrekt, og om disse beløb er indberettet korrekt til Kommissionen. I Danmark kunne Retten ikke afstemme de indberettede beløb med de underliggende registreringer. |
| --- | --- |

3.24.

Retten gennemgik regnskabsregistreringerne for de reviderede betalingsorganer for at fastslå, om de beløb, der skal inddrives, er regnskabsført korrekt, og om disse beløb er indberettet korrekt til Kommissionen. I Danmark kunne Retten ikke afstemme de indberettede beløb med de underliggende registreringer.

| 3.24. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering af, at 4 ud af 6 systemer, der blev revideret, var effektive, og 2 var delvist effektive (se bilag 3.2). Det er desuden Kommissionens opfattelse, at gældsstyringen og inddrivningssystemerne er blevet forbedret de seneste år, ikke mindst som følge af indførelsen af den såkaldte 50/50-regel i 2006, som giver medlemsstaterne et stærkt incitament til at inddrive uberettigede betalinger så hurtigt og effektivt som muligt. Dette er grunden til, at Kommissionen har foreslået en »100 %«-regel for perioden 2014-2020 (dvs. 100 % af beløb, der ikke er inddrevet efter 4 eller 8 år, afhængigt af, om sagen er under administrativ eller en retslig procedure, vil blive opkrævet af den pågældende medlemsstat) (37).

  Hvad angår det specifikke tilfælde Danmark, identificerede godkendelsesorganet også nogle afstemningsproblemer i forbindelse med de inddrevne beløb eller mellem rapporteringen til Kommissionen via Bilag III-tabellerne og betalingen til betalingsorganets debitorregnskab. Kommissionen vil gennemgå efterlevelsen af godkendelseskriterier og infrastrukturen samt de kontrolsystemer, der anvendes. |
| --- | --- |

3.24.

Hvad angår det specifikke tilfælde Danmark, identificerede godkendelsesorganet også nogle afstemningsproblemer i forbindelse med de inddrevne beløb eller mellem rapporteringen til Kommissionen via Bilag III-tabellerne og betalingen til betalingsorganets debitorregnskab. Kommissionen vil gennemgå efterlevelsen af godkendelseskriterier og infrastrukturen samt de kontrolsystemer, der anvendes.

Kommissionens overvågningssystem og ledelsesudtalelser

| 3.25. | Kommissionen baserer sin vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne inden for dette politikområde på fire grundlæggende elementer:






  — | en vurdering af, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer tilfredsstillende |
| --- | --- | --- |

3.25.

Kommissionen baserer sin vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne inden for dette politikområde på fire grundlæggende elementer:

—

en vurdering af, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer tilfredsstillende

| — | resultaterne af sine egne revisioner |
| --- | --- |

—

resultaterne af sine egne revisioner

| — | opfølgning på tidligere års forbehold og handlingsplaner |
| --- | --- |

—

opfølgning på tidligere års forbehold og handlingsplaner

| — | erklæringer fra andre anvisningsberettigede i tilfælde af subdelegation. |
| --- | --- |

—

erklæringer fra andre anvisningsberettigede i tilfælde af subdelegation.

| 3.26. | Retten analyserede navnlig Kommissionens vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion som beskrevet i Kommissionens årlige aktivitetsrapport for 2011. |
| --- | --- |

3.26.

Retten analyserede navnlig Kommissionens vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion som beskrevet i Kommissionens årlige aktivitetsrapport for 2011.

Kommissionens vurdering af, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer tilfredsstillende

| 3.27. | De vigtigste elementer i Kommissionens vurdering af effektiviteten af medlemsstaternes forvaltning er de revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne udarbejder om lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, og godkendelsesorganernes revision af disse transaktioner. |
| --- | --- |

3.27.

De vigtigste elementer i Kommissionens vurdering af effektiviteten af medlemsstaternes forvaltning er de revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne udarbejder om lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, og godkendelsesorganernes revision af disse transaktioner.

| 3.27. | Som det er anført i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport, vurderer Kommissionen lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner på grundlag af resultater og indikatorer, som kan opsummeres i tre sikkerhedsblokke:







  1) | betalingsorganernes funktionsmåde |
| --- | --- | --- |

3.27.

1)

betalingsorganernes funktionsmåde

| 2) | kontrolresultaterne på de endelige støttemodtageres niveau |
| --- | --- |

2)

kontrolresultaterne på de endelige støttemodtageres niveau

| 3) | Kommissionens overensstemmelsesrevisioner af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

3)

Kommissionens overensstemmelsesrevisioner af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer.

| 3.28. | Kommissionen rapporterer, at for EGFL var alle de 81 revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne udarbejdede vedrørende 2011, uden forbehold, og at alle udtalelser undtagen én (Spanien (Cantabrien)) fra de respektive godkendelsesorganer også var uden forbehold (27). Godkendelsesorganerne gennemfører deres revision på grundlag af Kommissionens retningslinjer i henhold til en »standardprocedure« eller på frivillig basis i henhold til en »procedure for styrkelse af sikkerheden«, som omfatter supplerende kontroller. |
| --- | --- |

3.28.

Kommissionen rapporterer, at for EGFL var alle de 81 revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne udarbejdede vedrørende 2011, uden forbehold, og at alle udtalelser undtagen én (Spanien (Cantabrien)) fra de respektive godkendelsesorganer også var uden forbehold (27). Godkendelsesorganerne gennemfører deres revision på grundlag af Kommissionens retningslinjer i henhold til en »standardprocedure« eller på frivillig basis i henhold til en »procedure for styrkelse af sikkerheden«, som omfatter supplerende kontroller.

Standardrevisionskrav for godkendelsesorganerne

| 3.29. | Godkendelsesorganerne kontrollerer betalingsorganernes godkendelseskriterier, vurderer det interne kontrolsystem, validerer udarbejdelsen af kontrolstatistikker og afgiver en udtalelse om de revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne har udarbejdet. |
| --- | --- |

3.29.

Godkendelsesorganerne kontrollerer betalingsorganernes godkendelseskriterier, vurderer det interne kontrolsystem, validerer udarbejdelsen af kontrolstatistikker og afgiver en udtalelse om de revisionserklæringer, som lederne af betalingsorganerne har udarbejdet.

| 3.30. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2011 anfører Kommissionen, at 91 % af godkendelsesorganerne havde kontrolleret udarbejdelsen af kontrolstatistikker for EGFL-IFKS, og at 92 % af disse nåede en positiv konklusion, nemlig at der var mindre end 2 % fejl i de udarbejdede statistikker. Godkendelsesorganerne har således kun valideret 84 % af betalingsorganernes statistikker. |
| --- | --- |

3.30.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2011 anfører Kommissionen, at 91 % af godkendelsesorganerne havde kontrolleret udarbejdelsen af kontrolstatistikker for EGFL-IFKS, og at 92 % af disse nåede en positiv konklusion, nemlig at der var mindre end 2 % fejl i de udarbejdede statistikker. Godkendelsesorganerne har således kun valideret 84 % af betalingsorganernes statistikker.

| 3.30. | Sammenlignet med tidligere år vedtog GD AGRI en strengere tilgang i sin årlige aktivitetsrapport, hvad angår det udførte arbejde og de konklusioner, man drog af godkendelsesorganernes arbejde: kun i tilfælde, hvor godkendelsesorganet udførte alt pålagt arbejde, blev det vurderet i evalueringen af arbejdet. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | I henhold til Kommissionens retningslinjer bør godkendelsesorganernes validering af kontrolstatistikker baseres på en gennemgang af en stikprøve på 20 kontrolrapporter (28). Det fremgår imidlertid ikke, hvor udtømmende kontrolstatistikkerne skal være, eller hvordan resultaterne skal indberettes (29). |
| --- | --- |

3.31.

I henhold til Kommissionens retningslinjer bør godkendelsesorganernes validering af kontrolstatistikker baseres på en gennemgang af en stikprøve på 20 kontrolrapporter (28). Det fremgår imidlertid ikke, hvor udtømmende kontrolstatistikkerne skal være, eller hvordan resultaterne skal indberettes (29).

| 3.31. | Hvad angår rapporteringen som sådan, er Kommissionens tjenestegrene ved at udvikle redskaber, som giver fuldstændige oplysninger og muliggør mere generelle kontroller af resultaterne af de kontroller, som foretages på stedet. En test er planlagt for ansøgningsår 2012 for ansøgninger om arealstøtte. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | I forbindelse med vurderingen af kvaliteten af den stedlige kontrol åbner Kommissionens retningslinjer mulighed for, at godkendelsesorganerne enten kan overvære eller genudføre stedlige kontroller. På basis af sine erfaringer mener Retten, at kvaliteten af kontrollerne ville blive bedre, hvis godkendelsesorganerne var pålagt systematisk at genudføre tidligere kontroller (30). |
| --- | --- |

3.32.

I forbindelse med vurderingen af kvaliteten af den stedlige kontrol åbner Kommissionens retningslinjer mulighed for, at godkendelsesorganerne enten kan overvære eller genudføre stedlige kontroller. På basis af sine erfaringer mener Retten, at kvaliteten af kontrollerne ville blive bedre, hvis godkendelsesorganerne var pålagt systematisk at genudføre tidligere kontroller (30).

| 3.32. | Selv om Kommissionen er enig i, at en rettidig gentagelse af kontrollen giver en bedre vurdering af stedlige kontrollers kvalitet, er det stadig muligt at evaluere kontrolmiljøet gennem inspektioner under ledsagelse af godkendelsesorganet. I nogle tilfælde er det måske ikke engang muligt at gentage kontrollen i rette tid. Disse begrænsninger gælder for mange efterfølgende kontroller foretaget af eksterne revisorer. I disse situationer er det et godt alternativt at ledsage inspektørerne på kontroller. Det har også den yderligere fordel at mindske den administrative byrde for landbrugeren, fordi man undgår en akkumulering af kontroller. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Det fremgår endvidere af flere godkendelsesorganers rapporter, at Kommissionen anmodede betalingsorganerne om yderligere præcisering (31) af de kontrolstatistikker, de oprindeligt havde forelagt. Potentielle ændringer af kontrolstatistikkerne på baggrund af disse anmodninger analyseres ikke inden for rammerne af godkendelsesorganernes revisioner. |
| --- | --- |

3.33.

Det fremgår endvidere af flere godkendelsesorganers rapporter, at Kommissionen anmodede betalingsorganerne om yderligere præcisering (31) af de kontrolstatistikker, de oprindeligt havde forelagt. Potentielle ændringer af kontrolstatistikkerne på baggrund af disse anmodninger analyseres ikke inden for rammerne af godkendelsesorganernes revisioner.

| 3.33. | Kommissionen bemærker sig, at det arbejde, der skal udføres af godkendelsesorganet, skal dække de efterfølgende fremsendelser af kontrolstatistikker frem til det tidspunkt, hvor der forberedes en rapport over dem. |
| --- | --- |

3.33.

Den nye procedure for styrkelse af sikkerheden

| 3.34. | I 2010 indførte Kommissionen en ny frivillig (32) kontrolramme »Reinforcement of assurance on the legality and regularity of the transactions at the level of the final beneficiaries through the work of the certification bodies« (Styrkelse af sikkerheden, hvad angår lovligheden og regelmæssigheden af transaktioner på slutmodtagerniveau inden for rammerne af godkendelsesorganernes arbejde). I henhold til denne procedure skal godkendelsesorganerne for hvert betalingsorgan og for hver af de fire populationer af udgifter, EGFL-IFKS, EGFL-ikke-IFKS, ELFUL-IFKS og ELFUL-ikke-IFKS, genudføre kontrollen af en repræsentativ stikprøve af transaktioner, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet. |
| --- | --- |

3.34.

I 2010 indførte Kommissionen en ny frivillig (32) kontrolramme »Reinforcement of assurance on the legality and regularity of the transactions at the level of the final beneficiaries through the work of the certification bodies« (Styrkelse af sikkerheden, hvad angår lovligheden og regelmæssigheden af transaktioner på slutmodtagerniveau inden for rammerne af godkendelsesorganernes arbejde). I henhold til denne procedure skal godkendelsesorganerne for hvert betalingsorgan og for hver af de fire populationer af udgifter, EGFL-IFKS, EGFL-ikke-IFKS, ELFUL-IFKS og ELFUL-ikke-IFKS, genudføre kontrollen af en repræsentativ stikprøve af transaktioner, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet.

| 3.35. | Hvis Kommissionen vurderer, at medlemsstaterne anvender denne procedure korrekt, vil de finansielle korrektioner, der foretages som led i regnskabsafslutningen, være begrænset til den fejlprocent, der fremgår af de godkendte kontrolstatistikker. |
| --- | --- |

3.35.

Hvis Kommissionen vurderer, at medlemsstaterne anvender denne procedure korrekt, vil de finansielle korrektioner, der foretages som led i regnskabsafslutningen, være begrænset til den fejlprocent, der fremgår af de godkendte kontrolstatistikker.

Begrebsmæssig inkonsekvens

| 3.36. | Det endelige mål for proceduren for styrkelse af sikkerheden er at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå en pålidelig restfejlprocent for de forskellige populationer af udgifter. Retten har analyseret Kommissionens vejledninger til godkendelsesorganerne om proceduren for styrkelse af sikkerheden (33). For så vidt angår substansrevision foreskriver vejledningen en stikprøve på mellem 110 og 180 transaktioner og en væsentlighedstærskel på 2 %. |
| --- | --- |

3.36.

Det endelige mål for proceduren for styrkelse af sikkerheden er at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå en pålidelig restfejlprocent for de forskellige populationer af udgifter. Retten har analyseret Kommissionens vejledninger til godkendelsesorganerne om proceduren for styrkelse af sikkerheden (33). For så vidt angår substansrevision foreskriver vejledningen en stikprøve på mellem 110 og 180 transaktioner og en væsentlighedstærskel på 2 %.

| 3.37. | Kommissionens vejledninger tillader imidlertid en tolerancemargen på 2 % mellem det støttebeløb, som er valideret af betalingsorganet, og det beløb, som er fastsat af godkendelsesorganet, og en supplerende tolerancemargen på 2 % for fejl i udarbejdelsen af betalingsorganets kontrolstatistikker. De to tolerancemargener gør det muligt for godkendelsesorganet at validere restfejlfrekvenser, som kan være vurderet op til 4 procentpoint for lavt, hvilket underminerer den fastsatte væsentlighedstærskel. |
| --- | --- |

3.37.

Kommissionens vejledninger tillader imidlertid en tolerancemargen på 2 % mellem det støttebeløb, som er valideret af betalingsorganet, og det beløb, som er fastsat af godkendelsesorganet, og en supplerende tolerancemargen på 2 % for fejl i udarbejdelsen af betalingsorganets kontrolstatistikker. De to tolerancemargener gør det muligt for godkendelsesorganet at validere restfejlfrekvenser, som kan være vurderet op til 4 procentpoint for lavt, hvilket underminerer den fastsatte væsentlighedstærskel.

| 3.37. | Instruktionerne forudser en 2 % margen for hver af udtalelserne: udarbejdelsen af statistikkerne og oplysningerne som sådan. Den finansielle effekt af disse to margener er ikke nødvendigvis kumulativ. |
| --- | --- |

3.37.

Gennemførelsesfejl

| 3.38. | Retten noterede væsentlige svagheder i gennemførelsen af proceduren for styrkelse af sikkerheden i begge de reviderede medlemsstater (Bulgarien og Rumænien, jf. eksempel 3.6). |
| --- | --- |

3.38.

Retten noterede væsentlige svagheder i gennemførelsen af proceduren for styrkelse af sikkerheden i begge de reviderede medlemsstater (Bulgarien og Rumænien, jf. eksempel 3.6).

3.38.

Eksempel 3.6 —   Svagheder i godkendelsesorganernes arbejde

I Bulgarien outsourcede godkendelsesorganet genudførelsen af kontrollen på stedet til en tjenesteyder. Ved flere af de kontroller, Retten udførte, havde tjenesteyderen ikke vurderet arealernes støtteberettigelse korrekt. Hertil kommer, at godkendelsesorganet ikke havde bemærket, at betalingsorganet ikke havde modregnet arealoverskud, der var konstateret på en parcel, i arealunderskud på en anden parcel, som fastsat i EU-bestemmelserne. En anden mangel, som godkendelsesorganet ikke havde opdaget, var, at når to landbrugere havde anmeldt det samme areal (flere ansøgninger), udskiftede betalingsorganet det areal, som en af de pågældende landbruger havde anmeldt, med et tilsvarende ikke-anmeldt areal i en andel del af referenceparcellen, hvilket er i strid med EU-bestemmelserne.

I Rumænien tilbageholdt betalingsorganet alle de betalinger, som godkendelsesorganet havde udvalgt, og forelagde betalingssimulationer baseret på lister over parceller, hvor der ikke var medtaget nogen ikke-støtteberettigede parceller. Efter at revisionen var afsluttet og godkendelsesorganet havde valideret betalingssimulationerne, tilføjede betalingsorganet nye parceller til listen ved at anvende begrebet »indlysende fejl« (34) forkert og udbetalte beløb, der var højere end de beløb, som godkendelsesorganet havde valideret. Godkendelsesorganet afgav således en udtalelse uden forbehold om betalingernes lovlighed og formelle rigtighed på trods af de svagheder, som Retten har påpeget.

Eksempel 3.6 —   
  Svagheder i godkendelsesorganernes arbejde

Se svaret på punkt 3.39.

| 3.39. | Generelt vurderer Retten, at det arbejde, som de reviderede godkendelsesorganer har udført under proceduren for styrkelse af sikkerhed, er utilstrækkeligt. |
| --- | --- |

3.39.

Generelt vurderer Retten, at det arbejde, som de reviderede godkendelsesorganer har udført under proceduren for styrkelse af sikkerhed, er utilstrækkeligt.

| 3.39. | Kommissionen ønsker at pointere, at godkendelsesorganet ikke i noget tilfælde godkendte statistikkerne. Følgelig vil statistikkerne ikke blive benyttet til de formål, der er angivet i punkt 3.35.

  Hvad angår Revisionsrettens konklusioner, vil Kommissionen rejse spørgsmålene med de berørte medlemsstater og rette sin opmærksomhed mod disse spørgsmål i enhver fremtidig vejledning, som Kommissionen vil give. |
| --- | --- |

3.39.

Hvad angår Revisionsrettens konklusioner, vil Kommissionen rejse spørgsmålene med de berørte medlemsstater og rette sin opmærksomhed mod disse spørgsmål i enhver fremtidig vejledning, som Kommissionen vil give.

GD AGRI’s ledelsesudtalelser — den årlige aktivitetsrapport

| 3.40. | GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2011 indeholder et forbehold med hensyn til alvorlige svagheder i IFKS i Bulgarien og Portugal. Kommissionen ophævede imidlertid sit tidligere forbehold med hensyn til IFKS-udgifter i Rumænien. I lyset af de bemærkninger, der henvises til i punkt 3.19 og eksempel 3.6, mener Retten, at dette var forhastet. |
| --- | --- |

3.40.

GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2011 indeholder et forbehold med hensyn til alvorlige svagheder i IFKS i Bulgarien og Portugal. Kommissionen ophævede imidlertid sit tidligere forbehold med hensyn til IFKS-udgifter i Rumænien. I lyset af de bemærkninger, der henvises til i punkt 3.19 og eksempel 3.6, mener Retten, at dette var forhastet.

| 3.40. | Der mindes om, at forbeholdet for Rumænien blev udstedt på et rent omdømmemæssig grundlag på grund af alvorlige mangler i IFKS, som er det vigtigste kontrolsystem for den fælles landbrugspolitik, og forbeholdet indebar en finansiel risiko, som ikke lå over væsentlighedstærsklen på 2 % på EU-plan. I februar 2012 slog Kommissionens revisioner fast, at den rumænske handlingsplan var afsluttet, korrekt gennemført, og at systemet fungerede med en tilstrækkelig god kvalitet for ansøgningsår 2011. Kommissionen fandt derfor, at det var berettiget at hæve forbeholdet uafhængigt af, om fejlprocenten i Rumænien var over væsentlighedstærsklen. En revision af gennemførelsen af det reviderede IFKS-system vil blive udført som en del af det normale revisionsprogram i 2012. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | GD AGRI mener endvidere, at de usædvanlige forhold, som betalingsorganerne fandt under de tilfældigt udvalgte stedlige kontroller, afspejler restfejlprocenterne. Retten gentager den kritik, som den allerede fremsatte om denne metode i årsberetningen for regnskabsåret 2010, fordi: |
| --- | --- |

3.41.

GD AGRI mener endvidere, at de usædvanlige forhold, som betalingsorganerne fandt under de tilfældigt udvalgte stedlige kontroller, afspejler restfejlprocenterne. Retten gentager den kritik, som den allerede fremsatte om denne metode i årsberetningen for regnskabsåret 2010, fordi:

| 3.41. | Medlemsstaternes kontrolstatistikker bliver i vid udstrækning efterprøvet og verificeret af godkendelsesorganerne, således som Retten anbefalede i årsberetningen for 2005, og resultaterne af dette arbejde er beskrevet i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

3.41.

| — | den er baseret på inspektioner, hvis kvalitet Kommissionens egen revision (35) og Rettens revisioner (jf. punkt 3.23) har vist, er utilfredsstillende for flere betalingsorganers vedkommende |
| --- | --- |

—

den er baseret på inspektioner, hvis kvalitet Kommissionens egen revision (35) og Rettens revisioner (jf. punkt 3.23) har vist, er utilfredsstillende for flere betalingsorganers vedkommende

| — | For at undgå risikoen for, at de fejlprocenter, der er udledt af disse kontrolstatistikker, kan være ansat for lavt på grund af unøjagtigheder i databaserne eller utilstrækkelig opfølgning på uregelmæssigheder som nævnt af Retten, anvendte GD AGRI en sikkerhedsmargen på 25 %, som ifølge generaldirektoratet er fuldt tilstrækkeligt til at dække de risici, som Revisionsretten nævner. |
| --- | --- |

—

| — | den bygger på kontrolstatistikker, som ifølge godkendelsesorganernes rapporter, er behæftet med opstillingsfejl (jf. punkt 3.30) |
| --- | --- |

—

den bygger på kontrolstatistikker, som ifølge godkendelsesorganernes rapporter, er behæftet med opstillingsfejl (jf. punkt 3.30)

| — | Se ovenstående svar. |
| --- | --- |

—

| — | den er ufuldstændig, fordi den ser bort fra de resterende fejl i den administrative forvaltning af anmeldelser, som Rettens (jf. punkt 3.19, 3.21 og 3.22) og Kommissionens egne revisioner har vist, var mangelfulde (36). |
| --- | --- |

—

den er ufuldstændig, fordi den ser bort fra de resterende fejl i den administrative forvaltning af anmeldelser, som Rettens (jf. punkt 3.19, 3.21 og 3.22) og Kommissionens egne revisioner har vist, var mangelfulde (36).

| — | Se ovenstående svar. |
| --- | --- |

—

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 3.42. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne til markedsstøtte og direkte støtte til landbrug for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

3.42.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne til markedsstøtte og direkte støtte til landbrug for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede.

| 3.42. | Revisionsretten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens i finansåret 2011 udgør en lille stigning sammenlignet med året før, men at den stadig er inden for det normale for statistisk variation fra et år til et andet og ikke peger i retning af et generelt fald i kvaliteten af forvaltningen og kontrollen af medlemsstaternes udgifter. Dette bekræftes af, at én af de sager, som efter Kommissionens opfattelse var en fuldstændig fejl, var af en usædvanlig karakter og ikke peger i retning af en iboende svaghed i systemet. Kommissionen vurderer, at de fejlprocenter, som Revisionsretten har anslået gennem de seneste år, samlet set giver et pålideligt bevis for, at EGFL's mest sandsynlige fejlprocent er relativt tæt på væsentlighedstærsklen på 2 %.

  Den lave fejlprocent, der angives i kontrolstatistikken, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, og som i meget stor udstrækning er blevet verificeret og godkendt af godkendelsesorganerne, bekræfter også, at EGFL's udgifter i budgetåret 2011 generelt er blevet godt forvaltet.


  Endelig er risikoen for EU's budget tilstrækkeligt dækket af Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning.


  Se desuden svaret til punkt 3.12. |
| --- | --- |

3.42.

Den lave fejlprocent, der angives i kontrolstatistikken, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, og som i meget stor udstrækning er blevet verificeret og godkendt af godkendelsesorganerne, bekræfter også, at EGFL's udgifter i budgetåret 2011 generelt er blevet godt forvaltet.

Endelig er risikoen for EU's budget tilstrækkeligt dækket af Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning.

Se desuden svaret til punkt 3.12.

| 3.43. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer for markedsstøtte og direkte støtte til landbrug var delvis effektive. |
| --- | --- |

3.43.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer for markedsstøtte og direkte støtte til landbrug var delvis effektive.

| 3.43. | Kommissionens anser generelt IFKS for at være et effektivt kontrolsystem til at begrænse risikoen for fejl eller uregelmæssigt udgifter og finder på baggrund af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne og resultaterne af Kommissionens egne revision, at niveauet af uretmæssige direkte betalinger, der blev dækket af IFKS i 2011 var under væsentlighedstærsklen på 2 %. Se også svaret på punkt 3.15. Risikoen for EU's budget er desuden tilstrækkeligt dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

3.43.

Anbefalinger

| 3.44. | Bilag 3.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Retten erkender, at Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger med hensyn til at forbedre pålideligheden og fuldstændigheden af oplysningerne i LPIS, som for eksempel indførelse af obligatoriske kvalitetsvurderinger, der skal foretages af alle betalingsorganer, og handlingsplaner i de medlemsstater, der er berørt af alvorlige svagheder. Retten bemærkede imidlertid, at Kommissionen ikke sikrede, at en række medlemsstater afhjalp de svagheder i LPIS og de administrative svagheder, som Retten har påpeget i tidligere årsberetninger (jf. punkt 3.15). |
| --- | --- |

3.44.

Bilag 3.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Retten erkender, at Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger med hensyn til at forbedre pålideligheden og fuldstændigheden af oplysningerne i LPIS, som for eksempel indførelse af obligatoriske kvalitetsvurderinger, der skal foretages af alle betalingsorganer, og handlingsplaner i de medlemsstater, der er berørt af alvorlige svagheder. Retten bemærkede imidlertid, at Kommissionen ikke sikrede, at en række medlemsstater afhjalp de svagheder i LPIS og de administrative svagheder, som Retten har påpeget i tidligere årsberetninger (jf. punkt 3.15).

| 3.44. | Fra og med 2010 skal medlemsstaterne udføre en årlig kvalitetsvurdering af LPIS i henhold til fastlagte procedurer, og Kommissionen vil fortsætte med at overvåge resultaterne heraf i de følgende år. Desuden indførte Kommissionen i 2010 en ny frivillig kontrolramme »Reinforcement of assurance on the legality and regularity of the transactions at the level of the final beneficiaries through the work of the certification bodies« (Styrkelse af sikkerheden, hvad angår lovligheden og regelmæssigheden af transaktioner på slutmodtagerniveau inden for rammerne af godkendelsesorganernes arbejde). Endelig har flere medlemsstater udviklet handlingsplaner, og Kommissionen vil overvåge færdiggørelsen af disse. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne for den nuværende programmeringsperiode træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre, at: |
| --- | --- |

3.45.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne for den nuværende programmeringsperiode træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre, at:

| 3.45. | Se samlet svar til punkterne 1.12-1.13. |
| --- | --- |

3.45.

| — | Anbefaling 1: støtteberettigelsen for permanente græsarealer vurderes korrekt, navnlig i tilfælde hvor arealerne er delvist dækket af buske, tæt skov eller klippestykker (jf. punkt 3.12 og 3.20). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: støtteberettigelsen for permanente græsarealer vurderes korrekt, navnlig i tilfælde hvor arealerne er delvist dækket af buske, tæt skov eller klippestykker (jf. punkt 3.12 og 3.20).

Kommissionen er bekendt med dette problem og har fremsat forslag, som sigter på at præcisere støtteberettigelseskriterierne i forbindelse med den igangværende reform af den fælles landbrugspolitik frem mod 2020.

For den indeværende periode får medlemsstaterne, hvor Kommissionen finder sådanne svagheder, anbefalinger fra Kommissionen til at udbedre fejlene, og der indføres finansielle korrektioner under den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure for at beskytte EU's finansielle interesser.

| — | Anbefaling 2: betalingsorganerne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvis deres administrative systemer og kontrolsystemer og/eller IFKS-databaser viser sig at være mangelfulde (jf. punkt 3.19-3.22). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: betalingsorganerne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvis deres administrative systemer og kontrolsystemer og/eller IFKS-databaser viser sig at være mangelfulde (jf. punkt 3.19-3.22).

| — | Anbefaling 3: kvaliteten af den stedlige kontrol er tilstrækkelig til, at det støtteberettigede areal kan fastlægges på pålidelig vis (jf. punkt 3.23). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: kvaliteten af den stedlige kontrol er tilstrækkelig til, at det støtteberettigede areal kan fastlægges på pålidelig vis (jf. punkt 3.23).

Kommissionen er enig med Revisionsretten og anbefaler systematisk medlemsstaterne at forbedre kontrolsystemerne samt at sikre en mere energisk gennemførelse af dem.

Desuden har Kommissionens tjenestegrene konstateret lignende mangler i kvaliteten af de kontroller, som blev foretaget på stedet, og disse svagheder bliver fulgt op af regnskabsafslutningsprocedurer, som sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket.

| — | Anbefaling 4: godkendelsesorganernes arbejde er udformet således og er af en sådan kvalitet, at der kan foretages en pålidelig vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af betalingsorganernes transaktioner (jf. punkt 3.29 ff). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: godkendelsesorganernes arbejde er udformet således og er af en sådan kvalitet, at der kan foretages en pålidelig vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af betalingsorganernes transaktioner (jf. punkt 3.29 ff).

Kommissionen anser den overordnede struktur og rapporteringskravene med hensyn til godkendelsesorganernes gennemgang af de kontroller, der foretages på stedet, for at være hensigtsmæssig. Der forventes derfor ikke foretaget ændringer i Kommissionens retningslinjer for godkendelsesorganerne for regnskabsåret 2012. Kommissionen vil dog fortsat overvåge kvaliteten af organernes arbejde.

Godkendelsesorganerne skal dog ikke for indeværende afgive en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne. Et sådant arbejde er i øjeblikket kun muligt på frivillig basis. Kommissionens forslag både til finansforordningen og til den horisontale forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik kræver, at godkendelsesorganerne (38) fra starten af den ny programmeringsperiode afgiver en udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

---

(1)  Artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).

(3)  Bortset fra visse foranstaltninger som for eksempel salgsfremstød og skolefrugtordningen, som medfinansieres.

(4)  De nationale myndigheder beregnede antallet og værdien af de enkelte landbrugeres betalingsrettigheder efter en af de modeller, der er defineret i EU-lovgivningen.

(5)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet.

(6)  Artikel 4 til 6 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16).

(7)  Betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand i bilag III til forordning (EF) nr. 73/2009 gælder i alle medlemsstaterne, hvorimod de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i samme forordnings bilag II kun er obligatoriske i EU-15. For EU-10 indføres de lovgivningsbestemte forvaltningskrav gradvist mellem 2009 og 2013 og for EU-2 mellem 2012 og 2014.

(8)  Ifølge artikel 70 og 71 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1122/2009 (EUT L 316 af 2.12.2009, s. 65) kan den nedsættelse, der foretages ved manglende overholdelse af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav eller betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, variere mellem 1 % og 5 %, hvis der er tale om forsømmelse, og medføre, at hele beløbet udelukkes, hvis den manglende overholdelse er forsætlig.

(9)  Undgåelse af, at uønsket vegetation spreder sig, bevarelse af terrasser, opretholdelse af olivenlunde og overholdelse af minimumsbelægningsgrader for dyr eller forpligtelser med hensyn til mejning.

(10)  Lovgivningsbestemt forvaltningskrav nr. 4 vedrørende nitratdirektivet.

(11)  Krydsoverensstemmelseskrav er en række materielle retlige krav, som alle modtagere af direkte støtte skal opfylde, og de er de grundlæggende og i mange tilfælde de eneste betingelser, modtagerne skal opfylde for at få udbetalt det fulde beløb i direkte betalinger. Retten har derfor besluttet at behandle manglende opfyldelse af sådanne krav som fejl.

(12)  I forbindelse med hver enkelt overtrædelse er den nationale ordning for nedsættelse af betalinger blevet anvendt til at kvantificere fejlen.

(13)  Forordning (EF) nr. 1122/2009 fastsætter, at hvis det konstateres, at det anmeldte areal er sat mere end 3 % eller to hektarer for højt, beregnes støtten på grundlag af det fastslåede areal reduceret med det dobbelte af det uretmæssigt anmeldte areal. Er forskellen på over 20 %, ydes der ingen arealstøtte for den pågældende afgrødegruppe. Der gælder tilsvarende bestemmelser for dyrepræmier.

(14)  Jf. punkt 3.34 og 3.35.

(15)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 1,1 % og 4,7 % (dvs. mellem den nedre og den øvre fejlgrænse).

(16)  Loftet var overskredet med mere end 280 millioner euro, men da der ikke forelå relevante oplysninger om grundlaget for tildelingen af rettighederne, var Retten ikke i stand til at kvantificere effekten på EU-budgettet.

(17)  14 af de 22 sager indvirkede på den reviderede betaling, mens de 8 resterende sager kun indvirkede på fremtidige betalinger.

(18)  De hyppigst forekommende overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene vedrørte ingen eller utilstrækkelig lagerkapacitet for nitrat af animalsk oprindelse, overskridelse af maksimumsgrænsen for nitratudledning pr. hektar og manglende fortegnelser over næringsstofbalancer.

(19)  Disse revisionsresultater, bortset fra dem, der vedrører betalingsrettigheder, gælder også for areal- og dyrerelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, der er omfattet af IFKS.

(20)  Artikel 28 og 29 i forordning (EF) nr. 1122/2009.

(21)  Som for eksempel skrivefejl, uoverensstemmelser mellem grafiske og alfanumeriske oplysninger i ansøgningen, kortlæsningsfejl mv.

(22)  Retten bemærkede allerede i sin årsberetning for 2008 (punkt 5.38), at 5 500 landbrugere i Rumænien modtog et samlet beløb på 2,2 millioner euro i SAPS-støtte fra EU, fordi begrebet »indlysende fejl« blev anvendt forkert.

(23)  Retten bemærkede allerede dette om Spanien i årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 5.36, i årsberetningen for regnskabsåret 2009, punkt 3.38, og i årsberetningen for regnskabsåret for 2010, punkt 3.31, og om Italien i årsberetningen for regnskabsåret 2009, punkt 3.38.

(24)  Retten har allerede påpeget dette i årsberetningen for regnskabsåret 2006 (punkt 5.23).

(25)  I henhold til EU-bestemmelserne skal betalingsrettigheder, der ikke er blevet aktiveret i to år, overføres til den nationale reserve, jf. artikel 42 i forordning (EF) nr. 73/2009.

(26)  Retten påpegede allerede dette i årsberetningen for regnskabsåret 2008 (punkt 5.37).

(27)  Der forelå ingen rapporter fra godkendelsesorganet om de to rumænske betalingsorganer.

(28)  Kommissionens retningslinjer foreskriver, at godkendelsesorganerne som minimum gennemgår en stikprøve på 20 kontrolrapporter vedrørende arealstøtte omfattet af IFKS og en anden stikprøve på 20 kontrolrapporter vedrørende dyrepræmier omfattet af IFKS.

(29)  Det er en forudsætning, at der er fuld overensstemmelse mellem de tilfældigt udvalgte stikprøver, der udtages og indgår i statistikkerne, for at der kan foretages en meningsfuld vurdering af restfejlfrekvensen i de afholdte betalinger.

(30)  Jf. også årsberetningen for 2010, punkt 3.46.

(31)  Det fremgår af godkendelsesorganets rapport, at kontrolstatistikkerne for Tyskland (Bayern) var blevet justeret seks gange som følge af Kommissionens anmodninger om præcisering. Den sidste endelige version blev modtaget den 7. november 2011.

(32)  For så vidt angår regnskabsåret 2011 valgte kun Luxembourg, Bulgarien og Rumænien at anvende proceduren for styrkelse af sikkerheden.

(33)  AGRI/D(2010) 248617Rev1 — Del A — Revisionsstrategi og AGRI/D(2010) 251540Rev1 — Del B — Indberetning.

(34)  Jf. også eksempel 3.3.

(35)  Rapporter om regnskabsafslutningen AA/2011/15 (Portugal), punkt 3.2, AA/2011/09 (Finland), punkt 3.2.1, AA/2011/05 (Tyskland, Mecklenburg-Vorpommern), punkt 6.2, AA/2011/12 (Italien, Emilia-Romagna), punkt 3.4.2, AA/2010/16 (Rumænien), punkt 3.3, AA/2011/17 (Slovenien), punkt 3.2, AA/2011/06 (Spanien, Navarra), punkt 3.4, AA/2011/07 (Spanien, Castilla y Leon), punkt 3.4.

(36)  For eksempel rapporter om regnskabsafslutningen AA/2011/01 (Bulgarien), punkt 3.3, AA/2010/15 (Portugal), punkt 3.3, AA/2011/12 (Italien), punkt 3.2, AA/2011/06 (Spanien), punkt 3.2, og AA/2011/13 (Litauen, punkt 3.3).

(37)  Artikel 56, stk. 2 i (SEK(2011) 1153).

(38)  Artikel 9 — Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik — KOM(2011) 628 endelig/2.

(39)  Dette beløb er de samlede administrative udgifter for afsnit 05.

(40)  Dette beløb indbefatter 1,5 millioner euro, som forvaltes centralt (budgetpost 05 02 20 02).

(41)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

BILAG 3.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER FOR LANDBRUG: MARKEDSSTØTTE OG DIREKTE STØTTE

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 180 | 146 | 148 | 151 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 180 | 146 | 148 | 151 |
| RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER
   (1) |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 61 % | (110) | 73 % | 76 % | 72 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 39 % | (70) | 27 % | 24 % | 28 % |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse efter fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 14 % | (10) | 26 % | 31 % | 29 % |
| Kvantificerbare fejl: | 86 % | (60) | 74 % | 69 % | 71 % |
| Støtteberettigelse | 23 % | (14) | 3 % | 13 % | 10 % |
| Forekomst | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Nøjagtighed | 75 % | (45) | 97 % | 87 % | 90 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 2,9 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 4,7 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 1,1 % | | | |

2011

2010

2009

2008

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

180

146

148

151

Forskud

0

0

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

180

146

148

151

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER
   (1)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

61 %

(110)

73 %

76 %

72 %

var behæftet med en eller flere fejl

39 %

(70)

27 %

24 %

28 %

Analyse af fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

14 %

(10)

26 %

31 %

29 %

Kvantificerbare fejl:

86 %

(60)

74 %

69 %

71 %

Støtteberettigelse

23 %

(14)

3 %

13 %

10 %

Forekomst

2 %

(1)

0 %

0 %

0 %

Nøjagtighed

75 %

(45)

97 %

87 %

90 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

2,9 %

Øvre fejlgrænse

4,7 %

Nedre fejlgrænse

1,1 %

---

(1)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 3.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE LANDBRUG: MARKEDSSTØTTE OG DIREKTE STØTTE

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — EGFL

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Ordning | IFKS-relaterede udgifter (nationalt loft, bilag VIII til forordning (EF) nr. 73/2009)


  (1 000 euro) | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Procedurer til inddrivelse af uretmæssige betalinger | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | SPS | 745 235 | Delvis effektive
  1, 9 | Effektiv | Effektive | Delvis effektive |
| Danmark | SPS | 1 030 478 | Delvis effektive
  1, 4, 7, 8 | Delvis effektiv
  b | Delvis effektive
  A | Delvis effektive |
| Finland | SPS | 565 520 | Delvis effektive
  3, 5, 7, 8 | Delvis effektiv
  b, c | Effektive | Delvis effektive |
| Ungarn | SAPS | 1 073 824 | Delvis effektive
  2, 6, 9 | Delvis effektiv
  a, b | Delvis effektive
  B | Delvis effektive |
| Italien (Lombardia) | SPS | 4 227 177 | Delvis effektive
  2, 5, 8 | Effektiv | Effektive | Delvis effektive |
| Spanien (Galicien) | SPS | 5 108 650 | Delvis effektive
  1, 2, 3, 4 | Delvis effektiv
  b, c | Effektive | Delvis effektive |
| 1 | Svagheder vedrørende LPIS. |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Ordning

IFKS-relaterede udgifter (nationalt loft, bilag VIII til forordning (EF) nr. 73/2009)

(1 000 euro)

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Procedurer til inddrivelse af uretmæssige betalinger

Samlet vurdering

Østrig

SPS

745 235

Delvis effektive

1, 9

Effektiv

Effektive

Delvis effektive

Danmark

SPS

1 030 478

Delvis effektive

1, 4, 7, 8

Delvis effektiv

b

Delvis effektive

A

Delvis effektive

Finland

SPS

565 520

Delvis effektive

3, 5, 7, 8

Delvis effektiv

b, c

Effektive

Delvis effektive

Ungarn

SAPS

1 073 824

Delvis effektive

2, 6, 9

Delvis effektiv

a, b

Delvis effektive

B

Delvis effektive

Italien (Lombardia)

SPS

4 227 177

Delvis effektive

2, 5, 8

Effektiv

Effektive

Delvis effektive

Spanien (Galicien)

SPS

5 108 650

Delvis effektive

1, 2, 3, 4

Delvis effektiv

b, c

Effektive

Delvis effektive

1

Svagheder vedrørende LPIS.

| 2 | LPIS ikke opdateret efter den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

2

LPIS ikke opdateret efter den stedlige kontrol.

| 3 | Utilstrækkeligt revisionsspor i IFKS-databaser. |
| --- | --- |

3

Utilstrækkeligt revisionsspor i IFKS-databaser.

| 4 | Unøjagtigheder i databasen over betalingsrettigheder. |
| --- | --- |

4

Unøjagtigheder i databasen over betalingsrettigheder.

| 5 | SPS-ansøgninger indeholder ikke oplysninger, som gør det muligt at lokalisere landbrugsparceller. |
| --- | --- |

5

SPS-ansøgninger indeholder ikke oplysninger, som gør det muligt at lokalisere landbrugsparceller.

| 6 | Kun begrænset tilbagevirkende kontrol af potentiel overanmeldelse i tidligere år. |
| --- | --- |

6

Kun begrænset tilbagevirkende kontrol af potentiel overanmeldelse i tidligere år.

| 7 | Svagheder i procedurerne for registrering af anmodninger. |
| --- | --- |

7

Svagheder i procedurerne for registrering af anmodninger.

| 8 | Indlysende fejl korrigeres ikke i overensstemmelse med begrebet »indlysende fejl«. |
| --- | --- |

8

Indlysende fejl korrigeres ikke i overensstemmelse med begrebet »indlysende fejl«.

| 9 | Ukorrekt grundlag for beregning af betalingen. |
| --- | --- |

9

Ukorrekt grundlag for beregning af betalingen.

| a | Ingen modregning af overanmeldte arealer og underanmeldte arealer inden for samme afgrødegruppe. |
| --- | --- |

a

Ingen modregning af overanmeldte arealer og underanmeldte arealer inden for samme afgrødegruppe.

| b | Utilstrækkelig kvalitet af arealopmålinger under de stedlige kontroller. |
| --- | --- |

b

Utilstrækkelig kvalitet af arealopmålinger under de stedlige kontroller.

| c | Ukorrekte oplysninger i rapporterne om den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

c

Ukorrekte oplysninger i rapporterne om den stedlige kontrol.

| A | Unøjagtigheder i debitorregnskabet. |
| --- | --- |

A

Unøjagtigheder i debitorregnskabet.

| B | Svagheder i anvendelsen af håndhævelsesprocedurer. |
| --- | --- |

B

Svagheder i anvendelsen af håndhævelsesprocedurer.

BILAG 3.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM EGFL

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Med hensyn til IFKS konkluderede Retten, at der var behov for betydelige forbedringer, særlig i tre af de otte reviderede betalingsorganer (nemlig Cypern, Grækenland, Malta) (punkt 3.72). | I de tre betalingsorganer er der truffet følgende korrigerende foranstaltninger:






  — | Grækenland: Myndighederne gennemførte en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne. Der er indført et nyt LPIS-GIS-system og en ændret procedure for anmodning om betaling. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

Med hensyn til IFKS konkluderede Retten, at der var behov for betydelige forbedringer, særlig i tre af de otte reviderede betalingsorganer (nemlig Cypern, Grækenland, Malta) (punkt 3.72).

I de tre betalingsorganer er der truffet følgende korrigerende foranstaltninger:

—

Grækenland: Myndighederne gennemførte en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne. Der er indført et nyt LPIS-GIS-system og en ændret procedure for anmodning om betaling.

| — | Cypern: Der er gennemført en femårig fornyelsesplan. Pr. 2011 blev referenceparcellerne omdefineret på basis af de seneste billeder. |
| --- | --- |

—

Cypern: Der er gennemført en femårig fornyelsesplan. Pr. 2011 blev referenceparcellerne omdefineret på basis af de seneste billeder.

| — | Malta: Betalingsorganet opdaterede LPIS i 2009 med anvendelse af ortofotos fra 2008 og skulle efter planen færdiggøre en fuldstændig opdatering af LPIS med billedemateriale fra 2010 for anmodningsåret 2011. |
| --- | --- |

—

Malta: Betalingsorganet opdaterede LPIS i 2009 med anvendelse af ortofotos fra 2008 og skulle efter planen færdiggøre en fuldstændig opdatering af LPIS med billedemateriale fra 2010 for anmodningsåret 2011.

Retten mente, at Kommissionens retningslinjer om det arbejde, godkendelsesorganerne skal udføre, bør tages op til fornyet overvejelse for så vidt angår arbejdets art og dækning samt rapporteringsforpligtelserne, særlig med hensyn til valideringen af medlemsstaternes kontrol og inspektionsstatistikker (punkt 3.75).

Kommissionen indførte et nyt system for validering af medlemsstaternes kontrol- og inspektionsstatistikker fra 2010, den såkaldte procedure for »styrkelse af sikkerhed« (jf. punkt 3.34 og 3.35).

Rettens revision af to af de tre betalingsorganer, der valgte at anvende denne procedure, viste, at der som følge af begrebsmæssige og gennemførelsesrelaterede svagheder ikke kan opnås nogen eller kun meget begrænset sikkerhed fra disse revisioner for så vidt angår de to reviderede betalingsorganer (jf. punkt 3.36 ff).

Kommissionen deler ikke den opfattelse, at »styrkelse af sikkerheden« er berørt er af begrebsmæssige mangler. Kommissionen har desuden kontrolleret det arbejde, godkendelsesorganerne har foretaget i forbindelse med kontrolstatistikkerne fra de to berørte betalingsorganer, og er enig i, at der i disse to specifikke tilfælde kun kan opnås begrænset sikkerhed.

2009 og 2008

Retten anbefalede, at de konstaterede systemsvagheder blev afhjulpet. De mest presserende spørgsmål, der skal behandles med hensyn til SPS og SAPS, er (punkt 3.73 (1)).

| a) | at fjerne de systemsvagheder, som resulterer i fejl vedrørende jord, der ikke er støtteberettiget, eller overanmeldelse af det støtteberettigede areal samt unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, navnlig ved i højere grad at sørge for, at de data, der er registreret i LPIS, er pålidelige og fuldstændige (f.eks. de seneste ortofotos) |
| --- | --- |

a)

at fjerne de systemsvagheder, som resulterer i fejl vedrørende jord, der ikke er støtteberettiget, eller overanmeldelse af det støtteberettigede areal samt unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, navnlig ved i højere grad at sørge for, at de data, der er registreret i LPIS, er pålidelige og fuldstændige (f.eks. de seneste ortofotos)

| a) | Fra anmodningsåret 2010 blev der ved Kommissionens forordning (EU) nr. 146/2010 indført krav om, at medlemsstaterne årligt skal foretage en kvalitetsvurdering af LPIS-GIS efter forudfastlagte procedurer. |
| --- | --- |

a)

Fra anmodningsåret 2010 blev der ved Kommissionens forordning (EU) nr. 146/2010 indført krav om, at medlemsstaterne årligt skal foretage en kvalitetsvurdering af LPIS-GIS efter forudfastlagte procedurer.

| a) | Kommissionen tilslutter sig Revisionsrettens evaluering. Den vil fortsat overvåge resultaterne i de kommende år. |
| --- | --- |

a)

| b) | at sørge for, at alle IFKS-databaserne sikrer, at det er muligt at få et pålideligt og fuldstændigt revisionsspor af alle foretagne ændringer |
| --- | --- |

b)

at sørge for, at alle IFKS-databaserne sikrer, at det er muligt at få et pålideligt og fuldstændigt revisionsspor af alle foretagne ændringer

| b) | Der blev ikke iværksat specifikke korrigerende foranstaltninger som følge af Rettens anbefaling. |
| --- | --- |

b)

Der blev ikke iværksat specifikke korrigerende foranstaltninger som følge af Rettens anbefaling.

| b) | Som led i sine revisioner vil Kommissionen fremsætte anbefalinger til medlemsstaterne for løbende at forbedre situationen. I årenes løb har revisionerne vist, at der sker fremskridt med kvaliteten af oplysningerne i databaserne. |
| --- | --- |

b)

2009 og 2008

| c) | at tydeliggøre og i højere grad håndhæve reglerne, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand |
| --- | --- |

c)

at tydeliggøre og i højere grad håndhæve reglerne, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand

| c) | Inden for rammerne af »sundhedstjekket« gav Kommissionen medlemsstaterne mulighed for at udelukke fysiske og juridiske personer, hvis målet for deres virksomhed ikke var landbrug, eller landbrugsaktiviteterne var ubetydelige.
  Retten mener, at der stadig er en risiko for, at der udbetales støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand.
  I sit forslag om den fælles landbrugspolitik efter 2013 præciserede Kommissionen definitionen af en landbruger. Retten mener, at der stadig er en risiko for, at der udbetales støtte til modtagere, som ikke udøver nogen form for landbrugsaktivitet. |
| --- | --- |

c)

Inden for rammerne af »sundhedstjekket« gav Kommissionen medlemsstaterne mulighed for at udelukke fysiske og juridiske personer, hvis målet for deres virksomhed ikke var landbrug, eller landbrugsaktiviteterne var ubetydelige.

Retten mener, at der stadig er en risiko for, at der udbetales støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand.

I sit forslag om den fælles landbrugspolitik efter 2013 præciserede Kommissionen definitionen af en landbruger. Retten mener, at der stadig er en risiko for, at der udbetales støtte til modtagere, som ikke udøver nogen form for landbrugsaktivitet.

| c) | Som følge af Revisionsrettens anbefaling har Kommissionen fremlagt en definition af begrebet »aktiv landbruger« i forbindelse med sit forslag til den fælles landbrugspolitik efter 2013, som der stadig forhandles om i den lovgivende myndighed. |
| --- | --- |

c)

Som følge af Revisionsrettens anbefaling har Kommissionen fremlagt en definition af begrebet »aktiv landbruger« i forbindelse med sit forslag til den fælles landbrugspolitik efter 2013, som der stadig forhandles om i den lovgivende myndighed.

| d) | på EU-niveau at fastsætte årlige minimumskrav til bevaring af græsarealer, som skal overholdes for at være berettiget til at modtage støtte fra EU. |
| --- | --- |

d)

på EU-niveau at fastsætte årlige minimumskrav til bevaring af græsarealer, som skal overholdes for at være berettiget til at modtage støtte fra EU.

| d) | Der er ikke sket fremskridt i den nuværende programmeringsperiode. |
| --- | --- |

d)

Der er ikke sket fremskridt i den nuværende programmeringsperiode.

| d) | Det nuværende system skaber fælles retlige rammer, inden for hvilke medlemsstaterne er ansvarlige for at fastlægge vedligeholdelseskriterier under GLM. Dette giver mulighed for at tage hensyn til de mange forskellige landbrugsområder og -traditioner i EU. |
| --- | --- |

d)

2008

På grundlag af forekomsten af fejl i testen af transaktioner og på grundlag af sin vurdering af systemerne gentog Retten som i de foregående år, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger. Men revisorerne konstaterede også, at der er behov for væsentlige forbedringer i udvalgte betalingsorganer i tre medlemsstater (nemlig Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien, Rumænien) (punkt 5.64).

Kommissionen iværksatte følgende korrigerende foranstaltninger:

| — | Bulgarien: Der blev udviklet en handlingsplan for perioden 2009-2011 med det formål primært at afhjælpe det høje niveau af uagtsomhedsfejl i landbrugernes støtteansøgninger, erhvervelsen af nyt orto-billedmarteriale og opdatering af LPIS-GIS med oplysninger fra nye ortofotos og resultaterne af kontrollen på stedet. |
| --- | --- |

—

Bulgarien: Der blev udviklet en handlingsplan for perioden 2009-2011 med det formål primært at afhjælpe det høje niveau af uagtsomhedsfejl i landbrugernes støtteansøgninger, erhvervelsen af nyt orto-billedmarteriale og opdatering af LPIS-GIS med oplysninger fra nye ortofotos og resultaterne af kontrollen på stedet.

| — | Rumænien: Der blev udarbejdet en handlingsplan for årene 2009-2011 for at tage nyt orto-billedmateriale i betragtning og opdatere LPIS-GIS med oplysninger fra nye ortofotos og resultaterne af kontrollen på stedet. |
| --- | --- |

—

Rumænien: Der blev udarbejdet en handlingsplan for årene 2009-2011 for at tage nyt orto-billedmateriale i betragtning og opdatere LPIS-GIS med oplysninger fra nye ortofotos og resultaterne af kontrollen på stedet.

| — | Det Forenede Kongerige (Skotland): De nationale myndigheder har gennemgået og opdateret oplysningerne i LPIS-GIS. |
| --- | --- |

—

Det Forenede Kongerige (Skotland): De nationale myndigheder har gennemgået og opdateret oplysningerne i LPIS-GIS.

Handlingsplanerne for Rumænien og Bulgarien blev færdige i henholdsvis november 2011 og februar 2011.

---

(1)  Der blev fremsat lignende anbefalinger i punkt 5.65 i årsberetningen for 2008.

---

KAPITEL 4

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Udvikling af landdistrikter

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Udvikling af landdistrikter

Krydsoverensstemmelse

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Systemernes effektivitet

Udvikling af landdistrikter

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Kommissionens regnskabsafslutning og ledelsesudtalelser

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

GD MARE's interne kontrolsystem

Andre ledelsesudtalelser — GD’ernes årlige aktivitetsrapporter

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed, som omfatter udvikling af landdistrikter (en del af politikområde 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter) og politikområderne 07 — Miljø og klimaindsats, 11 — Maritime anliggender og fiskeri samt 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omhandlede foranstaltninger og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 4.1. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed, som omfatter udvikling af landdistrikter (en del af politikområde 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter) og politikområderne 07 — Miljø og klimaindsats, 11 — Maritime anliggender og fiskeri samt 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omhandlede foranstaltninger og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 4.1.

Tabel 4.1 —   Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 05 | Udvikling af landdistrikter | Udvikling af landdistrikter | 12 292 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger | 102 | Decentral forvaltning |
| Internationale aspekter af politikområdet »Landbrug og udvikling af landdistrikter« | 5 | Direkte central forvaltning |
| | 12 399 | |
| 07 | Miljø og klimaindsats | Administrative udgifter | 92 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 240 | Direkte central forvaltning/ Indirekte central forvaltning |
| | 332 | |
| 11 | Maritime anliggender og fiskeri | Administrative udgifter | 41 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 731 | Central/delt forvaltning |
| | 772 | |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | Administrative udgifter | 117 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 506 | Direkte central forvaltning/ Indirekte central forvaltning |
| | 623 | |
| Administrative udgifter i alt (24) | 250 | |
| Aktionsudgifter i alt | 13 876 | |
| Bestående af: | — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

05

Udvikling af landdistrikter

Udvikling af landdistrikter

12 292

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger

102

Decentral forvaltning

Internationale aspekter af politikområdet »Landbrug og udvikling af landdistrikter«

5

Direkte central forvaltning

12 399

07

Miljø og klimaindsats

Administrative udgifter

92

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

240

Direkte central forvaltning/ Indirekte central forvaltning

332

11

Maritime anliggender og fiskeri

Administrative udgifter

41

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

731

Central/delt forvaltning

772

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Administrative udgifter

117

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

506

Direkte central forvaltning/ Indirekte central forvaltning

623

Administrative udgifter i alt (24)

250

Aktionsudgifter i alt

13 876

Bestående af:

—

566

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

13 310

Regnskabsårets betalinger i alt

14 126

Regnskabsårets forpligtelser i alt

16 779

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Udvikling af landdistrikter

| 4.2. | Udvikling af landdistrikter er en del af den fælles landbrugspolitik (FLP), hvis overordnede målsætninger og finansieringskilder er beskrevet i kapitel 3 (jf. punkt 3.2 og 3.3). |
| --- | --- |

4.2.

Udvikling af landdistrikter er en del af den fælles landbrugspolitik (FLP), hvis overordnede målsætninger og finansieringskilder er beskrevet i kapitel 3 (jf. punkt 3.2 og 3.3).

| 4.3. | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer med forskellige satser udgifter til udvikling af landdistrikter gennem medlemsstaternes programmer til udvikling af landdistrikterne. Udgifterne dækker 45 foranstaltninger, som både omfatter arealrelaterede foranstaltninger (som for eksempel betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelser til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede (for eksempel modernisering af landbrugsbedrifter og oprettelse af basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne) (12 394 millioner euro) (1). |
| --- | --- |

4.3.

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer med forskellige satser udgifter til udvikling af landdistrikter gennem medlemsstaternes programmer til udvikling af landdistrikterne. Udgifterne dækker 45 foranstaltninger, som både omfatter arealrelaterede foranstaltninger (som for eksempel betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelser til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede (for eksempel modernisering af landbrugsbedrifter og oprettelse af basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne) (12 394 millioner euro) (1).

| 4.4. | Forvaltningen og kontrollen af FLP-udgifter er beskrevet i kapitel 3 (jf. punkt 3.6 og 3.7). Under en række ELFUL-støtteordninger (2) er modtagerne af EU-støtte retligt forpligtet til at overholde krav om »krydsoverensstemmelse« som beskrevet i punkt 3.5. |
| --- | --- |

4.4.

Forvaltningen og kontrollen af FLP-udgifter er beskrevet i kapitel 3 (jf. punkt 3.6 og 3.7). Under en række ELFUL-støtteordninger (2) er modtagerne af EU-støtte retligt forpligtet til at overholde krav om »krydsoverensstemmelse« som beskrevet i punkt 3.5.

| 4.4. | Se svarene til punkt 3.5. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | I årsberetningen for 2010 bemærkede Retten, at der navnlig er tendens til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikter (3). Den største risiko med hensyn til formel rigtighed skyldes de ofte komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier. I forbindelse med nogle af programmerne er udnyttelsesgraden endvidere lav (4), og der er derfor risiko for, at der for at undgå frigørelser anmeldes udgifter, som ikke er støtteberettigede, især hen imod slutningen af programmeringsperioden. |
| --- | --- |

4.5.

I årsberetningen for 2010 bemærkede Retten, at der navnlig er tendens til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikter (3). Den største risiko med hensyn til formel rigtighed skyldes de ofte komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier. I forbindelse med nogle af programmerne er udnyttelsesgraden endvidere lav (4), og der er derfor risiko for, at der for at undgå frigørelser anmeldes udgifter, som ikke er støtteberettigede, især hen imod slutningen af programmeringsperioden.

| 4.5. | Kommissionen deler Rettens opfattelse af, at visse af udgifterne til udvikling af landdistrikter har en højere forekomst af fejl sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle. Ikke desto mindre skal den relativt højere fejlprocent for udvikling af landdistrikter også ses på baggrund af målene for politikken til udvikling af landdistrikterne, som kun kan nås gennem de mere komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier, Retten henviser til. |
| --- | --- |

4.5.

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 4.6. | Unionens miljøpolitik skal bidrage til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, menneskers sundhed og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Udtrykt i beløb er det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (5) det største program (udgifter på 184 millioner euro i 2011) til medfinansiering af projekter i medlemsstaterne vedrørende natur og biodiversitet, miljøpolitik og -governance samt information og kommunikation. |
| --- | --- |

4.6.

Unionens miljøpolitik skal bidrage til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, menneskers sundhed og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Udtrykt i beløb er det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (5) det største program (udgifter på 184 millioner euro i 2011) til medfinansiering af projekter i medlemsstaterne vedrørende natur og biodiversitet, miljøpolitik og -governance samt information og kommunikation.

| 4.7. | Den fælles fiskeripolitik under maritime anliggender og fiskeri forfølger samme overordnede mål som den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.2). Den Europæiske Fiskerifond (6) (EFF) er det vigtigste instrument (udgifter på 441 millioner euro i 2011). |
| --- | --- |

4.7.

Den fælles fiskeripolitik under maritime anliggender og fiskeri forfølger samme overordnede mål som den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.2). Den Europæiske Fiskerifond (6) (EFF) er det vigtigste instrument (udgifter på 441 millioner euro i 2011).

| 4.8. | Med hensyn til sundhed og forbrugerbeskyttelse bidrager EU både til at beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og til forbrugervelfærd. Størstedelen af betalingerne går til programmer for udryddelse af dyresygdomme og til EU-agenturer (7) (henholdsvis 186 millioner euro og 171 millioner euro i 2011). |
| --- | --- |

4.8.

Med hensyn til sundhed og forbrugerbeskyttelse bidrager EU både til at beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og til forbrugervelfærd. Størstedelen af betalingerne går til programmer for udryddelse af dyresygdomme og til EU-agenturer (7) (henholdsvis 186 millioner euro og 171 millioner euro i 2011).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.9. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

4.9.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed skal følgende specifikke forhold bemærkes:

4.9.

| — | Revisionen omfattede en undersøgelse af en stikprøve på 178 mellemliggende og endelige betalinger, herunder 160 betalinger til udvikling af landdistrikter og 18 vedrørende miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

—

Revisionen omfattede en undersøgelse af en stikprøve på 178 mellemliggende og endelige betalinger, herunder 160 betalinger til udvikling af landdistrikter og 18 vedrørende miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| — | For så vidt angår krydsoverensstemmelse havde Rettens test fokus på overholdelse af forpligtelserne vedrørende GLM (god landbrugs- og miljømæssig stand) og et udvalg af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) (8), for hvilke revisorerne kunne fremskaffe dokumentation og drage en konklusion på det tidspunkt, hvor revisionsbesøget fandt sted |
| --- | --- |

—

For så vidt angår krydsoverensstemmelse havde Rettens test fokus på overholdelse af forpligtelserne vedrørende GLM (god landbrugs- og miljømæssig stand) og et udvalg af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) (8), for hvilke revisorerne kunne fremskaffe dokumentation og drage en konklusion på det tidspunkt, hvor revisionsbesøget fandt sted

| — | Se svaret til punkt 4.16-4.18. |
| --- | --- |

—

| — | Nedsættelser og udelukkelser (som medlemsstaterne skal foretage i tilfælde, hvor modtagere af EU-støtte overanmelder det faktiske areal, det faktiske antal dyr eller de støtteberettigede udgifter (9)) er ikke medtaget i Rettens beregning af fejlprocenten (10) |
| --- | --- |

—

Nedsættelser og udelukkelser (som medlemsstaterne skal foretage i tilfælde, hvor modtagere af EU-støtte overanmelder det faktiske areal, det faktiske antal dyr eller de støtteberettigede udgifter (9)) er ikke medtaget i Rettens beregning af fejlprocenten (10)

| — | Vurderingen af de systemer, der anvendes i forbindelse med udvikling af landdistrikter, omfattede et betalingsorgan i hver af følgende seks medlemsstater: Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn, Østrig og Finland. For så vidt angår maritime anliggender og fiskeri testede Retten det interne kontrolsystem i GD MARE |
| --- | --- |

—

Vurderingen af de systemer, der anvendes i forbindelse med udvikling af landdistrikter, omfattede et betalingsorgan i hver af følgende seks medlemsstater: Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn, Østrig og Finland. For så vidt angår maritime anliggender og fiskeri testede Retten det interne kontrolsystem i GD MARE

| — | Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser dækkede de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI (udvikling af landdistrikter), GD CLIMA, GD ENV, GD MARE og GD SANCO |
| --- | --- |

—

Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser dækkede de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI (udvikling af landdistrikter), GD CLIMA, GD ENV, GD MARE og GD SANCO

| — | For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere GD AGRI's revision i tilknytning til regnskabsafslutningen og godkendelsesorganernes attester og rapporter vedrørende 15 betalingsorganer (ELFUL). |
| --- | --- |

—

For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere GD AGRI's revision i tilknytning til regnskabsafslutningen og godkendelsesorganernes attester og rapporter vedrørende 15 betalingsorganer (ELFUL).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.10. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 57 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 7,7 % (11). |
| --- | --- |

4.10.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 57 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 7,7 % (11).

| 4.11. | For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter var 93 (58 %) af de 160 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, heraf var de 61 (66 %) kvantificerbare fejl. For så vidt angår miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var 8 (44 %) af de 18 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, heraf 2 (25 %) kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

4.11.

For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter var 93 (58 %) af de 160 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, heraf var de 61 (66 %) kvantificerbare fejl. For så vidt angår miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var 8 (44 %) af de 18 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, heraf 2 (25 %) kvantificerbare fejl.

| 4.10 og 4.11. | Kommissionen tager Rettens estimat af den mest sandsynlige fejlprocent til efterretning. Selv om Kommissionen i visse tilfælde ikke er enig i Rettens vurdering, viser Kommissionens eget estimat af niveauet af uretmæssigt udbetalte beløb på baggrund af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne i 2011 også en forværring af situationen, selv om den er af et mindre omfang. Derfor har generaldirektøren for GD AGRI taget forbehold for så vidt angår udgifter til udvikling af landdistrikterne i sin erklæring for 2011.

  Dette forbehold ledsages af en række korrigerende foranstaltninger, som skal fastlægges af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at forbedre situationen.


  Ikke desto mindre skal den relativt højere fejlprocent for udvikling af landdistrikter sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle, også ses i sammenhæng med målene for politikken til udvikling af landdistrikter, som kun kan nås gennem de mere komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier, Retten henviser til i punkt 4.5.


  Kommissionen bemærker, at halvdelen af de kvantificerbare fejl finansielt set er ganske små (under 5 %). |
| --- | --- |

4.10 og 4.11.

Dette forbehold ledsages af en række korrigerende foranstaltninger, som skal fastlægges af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at forbedre situationen.

Ikke desto mindre skal den relativt højere fejlprocent for udvikling af landdistrikter sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle, også ses i sammenhæng med målene for politikken til udvikling af landdistrikter, som kun kan nås gennem de mere komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier, Retten henviser til i punkt 4.5.

Kommissionen bemærker, at halvdelen af de kvantificerbare fejl finansielt set er ganske små (under 5 %).

Udvikling af landdistrikter

| 4.12. | Med hensyn til ELFUL medførte Rettens test af transaktioner, at 26 forskellige foranstaltninger blev gennemgået. 75 transaktioner vedrørte arealrelaterede foranstaltninger og 85 foranstaltninger, som ikke var arealrelaterede. Den største andel af den mest sandsynlige fejlprocent, der anføres i punkt 4.10, vedrørte støtteberettigelse i forbindelse med ikke-arealrelaterede foranstaltninger. Retten konstaterede også en høj fejlforekomst i tilfælde, hvor modtagerne var offentlige organer, som f.eks. kommuner eller betalingsorganet selv: I de 34 undersøgte transaktioner, som involverede offentlige modtagere, var der 17 fejl (50 %) vedrørende spørgsmål som anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms eller manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler. |
| --- | --- |

4.12.

Med hensyn til ELFUL medførte Rettens test af transaktioner, at 26 forskellige foranstaltninger blev gennemgået. 75 transaktioner vedrørte arealrelaterede foranstaltninger og 85 foranstaltninger, som ikke var arealrelaterede. Den største andel af den mest sandsynlige fejlprocent, der anføres i punkt 4.10, vedrørte støtteberettigelse i forbindelse med ikke-arealrelaterede foranstaltninger. Retten konstaterede også en høj fejlforekomst i tilfælde, hvor modtagerne var offentlige organer, som f.eks. kommuner eller betalingsorganet selv: I de 34 undersøgte transaktioner, som involverede offentlige modtagere, var der 17 fejl (50 %) vedrørende spørgsmål som anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms eller manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler.

| 4.12. | Kommissionen tager Rettens resultater til efterretning, selv om de ikke altid stemmer overens med medlemsstaternes kontrolstatistik, og den vil tage dem i betragtning ved gennemførelsen af handlingsplanen for udvikling af landdistrikter, hvis det findes nødvendigt. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | I stikprøven på 160 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter indgik 43 betalinger til landbrugsmiljøordninger. Retten konstaterede 10 tilfælde (23 %), hvor landbrugerne ikke havde opfyldt de forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, de havde indgået. I eksempel 4.1 gives en beskrivelse af en af de fejl, Retten konstaterede. Retten gennemgik 21 betalinger under foranstaltningen »modernisering af landbrugsbedrifter« og konstaterede 8 tilfælde (38 %), hvor der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

4.13.

I stikprøven på 160 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter indgik 43 betalinger til landbrugsmiljøordninger. Retten konstaterede 10 tilfælde (23 %), hvor landbrugerne ikke havde opfyldt de forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, de havde indgået. I eksempel 4.1 gives en beskrivelse af en af de fejl, Retten konstaterede. Retten gennemgik 21 betalinger under foranstaltningen »modernisering af landbrugsbedrifter« og konstaterede 8 tilfælde (38 %), hvor der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede.

4.13.

Eksempel 4.1 —   Manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug (eksempel på en støtteberettigelsesfejl)

Modtageren havde ansøgt om støtte under to landbrugsmiljøordninger. Med hensyn til den første ordning havde landbrugeren forpligtet sig til på 14 parceller at undlade at dyrke afgrøder på et én meter bredt bælte og lade være med at opdyrke, pløje, gøde eller sprøjte denne jord. Revisionen viste, at denne forpligtelse ikke var opfyldt på nogen af de 14 parceller. Med hensyn til den anden ordning forpligtede landbrugeren sig til at drive sin plantage efter egnede metoder og følge god landbrugspraksis, herunder beskæring og udtynding af frugttræer. Revisionen viste, at træerne ikke var beskåret, og de dele af parcellerne, hvor træerne groede, var dækket med affald. Ifølge de gældende nationale regler burde dette væsentlige brud på kravene vedrørende de to ordninger medføre en nedsættelse af betalingen med 100 %.

Eksempel 4.1
   —   
  Manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligst landbrug (eksempel på en støtteberettigelsesfejl)

Kommissionen finder, at Rettens resultat vedrører et enkeltstående tilfælde, hvor en forpligtelse i forbindelse med en miljøvenlig landbrugsforanstaltning ikke er blevet overholdt.

Kommissionen vil bede det ansvarlige godkendelsesorgan overvåge inddrivelsen af det uretmæssigt udbetalte beløb.

| 4.14. | I forbindelse med 31 af de reviderede transaktioner var det et krav, at modtageren overholdt reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler. I 12 tilfælde (39 %) konstaterede Retten, at en eller flere af disse regler ikke var overholdt (jf. eksempel 4.2). |
| --- | --- |

4.14.

I forbindelse med 31 af de reviderede transaktioner var det et krav, at modtageren overholdt reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler. I 12 tilfælde (39 %) konstaterede Retten, at en eller flere af disse regler ikke var overholdt (jf. eksempel 4.2).

| 4.14. | Kommissionen bemærker, at visse af Rettens bemærkninger vedrører nationale regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, og at visse medlemslande har en anden fortolkning af reglerne end Retten. |
| --- | --- |

4.14.

Eksempel 4.2 —   Brud på reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (eksempel på en støtteberettigelsesfejl)

Betalingsorganet selv stod som modtager af 5,1 million euro i EU-støtte. Beløbet blev udbetalt under foranstaltningen »teknisk bistand« og var en del af en større operation vedrørende organets service og vedligeholdelse af it-systemet. Retten konstaterede, at de to kontrakter vedrørende denne større operation, værdi ca. 58 millioner euro, var blevet tildelt en virksomhed efter forhandling uden offentliggørelse. Betalingsorganet fremlagde ikke den nødvendige analyse eller den krævede begrundelse for, at disse kontrakter blev tildelt efter denne procedure og ikke efter et åbent eller begrænset udbud.

Eksempel 4.2
   —   
  Brud på reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (eksempel på en støtteberettigelsesfejl)

Kommissionen bemærker, at var den krævede begrundelse for tildelingen blevet fremlagt, ville det i princippet være lovligt for modtageren at tildele kontrakterne gennem et udbud efter forhandling. I et sådant tilfælde ville Kommissionen muligvis ikke udelukke hele udgiften fra EU-finansiering i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning for at overholde proportionalitetsprincippet.

| 4.15. | I mere end en tredjedel af sagerne konstaterede Retten, at den fejl, der var påvist som led i testen af transaktioner, var systematisk, dvs. at den indvirkede på flere betalinger end den, der indgik i revisionen (jf. eksempel 4.3). |
| --- | --- |

4.15.

I mere end en tredjedel af sagerne konstaterede Retten, at den fejl, der var påvist som led i testen af transaktioner, var systematisk, dvs. at den indvirkede på flere betalinger end den, der indgik i revisionen (jf. eksempel 4.3).

4.15.

Eksempel 4.3 —   Medregning af ikke-støtteberettiget moms (eksempel på en systematisk støtteberettigelsesfejl)

En af de betalinger, der indgik i revisionen, vedrørte tjenesteydelser leveret til et offentligt organ i forbindelse med et uddannelses- og informationsprogram. Det offentlige organ anmeldte betalingen med det fulde beløb, herunder også momsen, som ikke er støtteberettiget, og hele beløbet blev udbetalt og afholdt over EU-budgettet. Denne systematiske fejl påvirkede alle udgifterne til denne foranstaltning til udvikling af landdistrikter i den pågældende medlemsstat, i alt 0,8 millioner euro.

Eksempel 4.3
   —   
  Medregning af ikke-støtteberettiget moms (eksempel på en systematisk støtteberettigelsesfejl)

I forbindelse med regnskabsafslutningen vil Kommissionens tjenestegrene følge op på Rettens resultater over for de nationale myndigheder med henblik på at inddrive de uberettigede støtteudbetalinger.

Krydsoverensstemmelse

| 4.16. | Som bemærket i kapitel 3 (jf. punkt 3.9) har Retten for første gang medtaget fejl med hensyn til krydsoverensstemmelse i sin beregning af fejlprocenten. |
| --- | --- |

4.16.

Som bemærket i kapitel 3 (jf. punkt 3.9) har Retten for første gang medtaget fejl med hensyn til krydsoverensstemmelse i sin beregning af fejlprocenten.

| 4.17. | I forbindelse med DAS-erklæringen for 2011 konstaterede Retten på grundlag af sin undersøgelse (jf. punkt 4.9, andet led) en eller flere overtrædelser i 26 (12) af de 73 betalinger, som var underlagt bestemmelserne om krydsoverensstemmelse (36 %). For hver enkelt overtrædelse anvendte Retten den nationale ordning for nedsættelse af betalinger til at kvantificere fejlen. I alle tilfældene var nedsættelsen på mellem 0 % og 5 %. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede fejlprocent, der henvises til i punkt 4.10. |
| --- | --- |

4.17.

I forbindelse med DAS-erklæringen for 2011 konstaterede Retten på grundlag af sin undersøgelse (jf. punkt 4.9, andet led) en eller flere overtrædelser i 26 (12) af de 73 betalinger, som var underlagt bestemmelserne om krydsoverensstemmelse (36 %). For hver enkelt overtrædelse anvendte Retten den nationale ordning for nedsættelse af betalinger til at kvantificere fejlen. I alle tilfældene var nedsættelsen på mellem 0 % og 5 %. De konstaterede fejl tegner sig for ca. 0,2 procentpoint af den samlede fejlprocent, der henvises til i punkt 4.10.

| 4.18. | Retten konstaterede især væsentlige problemer vedrørende anvendelsen af krydsoverensstemmelseskravene til identifikation og registrering af husdyr. For de 46 landbrug med husdyr i stikprøven blev der konstateret 16 tilfælde (35 %), hvor krydsoverensstemmelseskravene ikke var overholdt. |
| --- | --- |

4.18.

Retten konstaterede især væsentlige problemer vedrørende anvendelsen af krydsoverensstemmelseskravene til identifikation og registrering af husdyr. For de 46 landbrug med husdyr i stikprøven blev der konstateret 16 tilfælde (35 %), hvor krydsoverensstemmelseskravene ikke var overholdt.

| 4.16-4.18. | De fleste krav om krydsoverensstemmelse, dvs. de lovfæstede forvaltningskrav (SMR), skal overholdes af alle EU-borgere, uanset om det drejer sig om en landmand, der får EU-støtte gennem den fælles landbrugspolitik. Overholdelse af bestemmelserne om krydsoverensstemmelse er ikke et støtteberettigelseskriterium, og derfor vedrører kontrollen med disse krav ikke de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Landmænd, der ikke overholder disse krav, er berettiget til at modtage deres udbetalinger, men de straffes under hensyntagen til, hvor alvorlig og omfattende, den manglende overholdelse er, hvor længe og hvor tit den har fundet sted, og om der er tale om forsømmelighed eller bevidst adfærd hos landmanden. Dette fremgår også af det forhold, at udbetalinger kan foretages, før der er blevet foretaget kontrol med bestemmelserne om krydsoverensstemmelse, og at udbetalinger ikke sanktioneres i det kalenderår, hvor landmanden undlod at overholde kravene, men i det kalenderår, hvor de nationale myndigheder fandt ud af det. Af disse årsager tager Kommissionen ikke selv overtrædelser af bestemmelserne om krydsoverensstemmelse i betragtning ved beregningen af fejlniveauet i sin egen erklæring. |
| --- | --- |

4.16-4.18.

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 4.19. | En af de fejl, der blev konstateret på politikområderne miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse, beskrives i eksempel 4.4. |
| --- | --- |

4.19.

En af de fejl, der blev konstateret på politikområderne miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse, beskrives i eksempel 4.4.

4.19.

Eksempel 4.4 —   Udgifter anmeldt efter den støtteberettigede periode

For programmer til udryddelse af dyresygdomme skal de nationale myndigheder i medlemsstaterne indsende udgiftsanmeldelser for det foregående kalenderår til Kommissionen senest den 30. april. I en medlemsstats anmeldelse af udgifter for 2010 (12,4 millioner euro) var medregnet udgifter på 0,3 millioner euro, som var blevet betalt efter 30. april 2011.

Eksempel 4.4
   —   
  Udgifter anmeldt efter den støtteberettigede periode

Kommissionen besluttede at foretage en forudbetaling af den første rate, før det endelige finansielle bidrag lå fast, eftersom medlemsstaternes udgiftsanmeldelser ikke kunne godkendes i 2011 på grund af en igangværende kontrol på stedet (K(2011)9743, artikel 1 og 2). Kontrol af om de anmeldte udgifter blev udbetalt efter den 30. april, er med i standardkontrollisten for kontroller på stedet.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Udvikling af landdistrikter

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 4.20. | Bilag 4.2
  giver et sammendrag af Rettens undersøgelse af de overvågnings- og kontrolsystemer, medlemsstaterne anvender i forbindelse med udvikling af landdistrikter. For så vidt angår de seks overvågnings- og kontrolsystemer, som indgik i revisionen, konstaterede Retten, at et af de anvendte kontrolsystemer ikke var effektivt (Danmark), fire var delvist effektive (Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland), og et var effektivt (Østrig) med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

4.20.

Bilag 4.2
  giver et sammendrag af Rettens undersøgelse af de overvågnings- og kontrolsystemer, medlemsstaterne anvender i forbindelse med udvikling af landdistrikter. For så vidt angår de seks overvågnings- og kontrolsystemer, som indgik i revisionen, konstaterede Retten, at et af de anvendte kontrolsystemer ikke var effektivt (Danmark), fire var delvist effektive (Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland), og et var effektivt (Østrig) med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed.

| 4.20. | Kommissionen bemærker, at de fremlagte resultater ligner sidste års resultater. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | For så vidt angår arealrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, som for eksempel miljøvenligt landbrug, er kontrollen af visse nøgleelementer, som f.eks. det støtteberettigede areal, omfattet af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som beskrives i kapitel 3 (punkt 3.16). Andre støtteberettigelseskrav er underlagt specifikt udformede kontroller (13). Som beskrevet i kapitel 3 (punkt 3.14-3.17) konstaterede Retten, at IFKS-systemet i 2011 var delvist effektivt i alle de undersøgte betalingsorganer. |
| --- | --- |

4.21.

For så vidt angår arealrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, som for eksempel miljøvenligt landbrug, er kontrollen af visse nøgleelementer, som f.eks. det støtteberettigede areal, omfattet af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som beskrives i kapitel 3 (punkt 3.16). Andre støtteberettigelseskrav er underlagt specifikt udformede kontroller (13). Som beskrevet i kapitel 3 (punkt 3.14-3.17) konstaterede Retten, at IFKS-systemet i 2011 var delvist effektivt i alle de undersøgte betalingsorganer.

| 4.21. | Kommissionen finder, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til at begrænse risikoen for fejl eller uregelmæssige udgifter.

  Se også Kommissionens svar til punkt 3.14 og 3.15. |
| --- | --- |

4.21.

Se også Kommissionens svar til punkt 3.14 og 3.15.

| 4.22. | I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og en vurdering af systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisorerne undersøgte navnlig følgende elementer: |
| --- | --- |

4.22.

I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og en vurdering af systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisorerne undersøgte navnlig følgende elementer:

| 4.22. | Se samlet svar til punkt 4.16-4.18. |
| --- | --- |

4.22.

| a) | Administrative procedurer og kontrolprocedurer, som skal sikre, at betalingen er korrekt. |
| --- | --- |

a)

Administrative procedurer og kontrolprocedurer, som skal sikre, at betalingen er korrekt.

| b) | Kontrolsystemer baseret på fysisk kontrol på stedet. |
| --- | --- |

b)

Kontrolsystemer baseret på fysisk kontrol på stedet.

| c) | Systemer til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf. |
| --- | --- |

c)

Systemer til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf.

Administrative procedurer og kontrolprocedurer, som skal sikre, at betalingen er korrekt

| 4.23. | Betalingsorganernes administrative kontrol bør omfatte en undersøgelse af, om de anmeldelser, ansøgeren har indgivet, er korrekte, og om betingelserne, for at der kan ydes støtte, er opfyldt. |
| --- | --- |

4.23.

Betalingsorganernes administrative kontrol bør omfatte en undersøgelse af, om de anmeldelser, ansøgeren har indgivet, er korrekte, og om betingelserne, for at der kan ydes støtte, er opfyldt.

| 4.24. | Retten konstaterede svagheder i udførelsen af den administrative kontrol af opfyldelsen af betingelserne for støtteberettigelse og forpligtelser i fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Italien (Lombardiet), Ungarn, Østrig og Finland). En illustration heraf gives i eksempel 4.5. I én medlemsstat (Danmark) undersøgte Retten en stikprøve på fem tilfældigt udvalgte projekter om ikke-arealrelaterede foranstaltninger. I fire af projekterne påviste revisionen udgifter, som ikke var støtteberettigede, og som betalingsorganet ikke havde opdaget. |
| --- | --- |

4.24.

Retten konstaterede svagheder i udførelsen af den administrative kontrol af opfyldelsen af betingelserne for støtteberettigelse og forpligtelser i fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Italien (Lombardiet), Ungarn, Østrig og Finland). En illustration heraf gives i eksempel 4.5. I én medlemsstat (Danmark) undersøgte Retten en stikprøve på fem tilfældigt udvalgte projekter om ikke-arealrelaterede foranstaltninger. I fire af projekterne påviste revisionen udgifter, som ikke var støtteberettigede, og som betalingsorganet ikke havde opdaget.

| 4.25. | Retten konstaterede endvidere, at tre af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Italien (Lombardiet) og Finland) ikke foretog nedsættelserne korrekt som fastsat i lovgivningen. |
| --- | --- |

4.25.

Retten konstaterede endvidere, at tre af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Italien (Lombardiet) og Finland) ikke foretog nedsættelserne korrekt som fastsat i lovgivningen.

| 4.25. | Når Kommissionen gennem sin egen revision konstaterer svagheder i de administrative kontroller, forfølger den disse gennem den efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU's finansielle interesser. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | En af de centrale administrative kontroller (14) af foranstaltninger til forbedring af landbrugssektorens konkurrenceevne, som f.eks. modernisering af landbrugsbedrifter og forbedring og udvikling af landdistrikternes infrastruktur, har til formål at vurdere, om de anmeldte omkostninger er rimelige. Medlemsstaterne skal derfor implementere egnede systemer til evaluering af de beløb, som støttemodtagerne anmelder. Retten konstaterede, at fire af de seks nationale myndigheder, som indgik i revisionen, ikke effektivt havde implementeret dette lovkrav (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet) og Ungarn). Stikprøven af transaktioner bekræftede dette: Der blev fundet fejl i 21 af de 70 undersøgte transaktioner (30 %). Samme forhold gjorde sig gældende sidste år, men her var der tale om andre betalingsorganer (jf. punkt 3.35 i Rettens årsberetning for 2010). |
| --- | --- |

4.26.

En af de centrale administrative kontroller (14) af foranstaltninger til forbedring af landbrugssektorens konkurrenceevne, som f.eks. modernisering af landbrugsbedrifter og forbedring og udvikling af landdistrikternes infrastruktur, har til formål at vurdere, om de anmeldte omkostninger er rimelige. Medlemsstaterne skal derfor implementere egnede systemer til evaluering af de beløb, som støttemodtagerne anmelder. Retten konstaterede, at fire af de seks nationale myndigheder, som indgik i revisionen, ikke effektivt havde implementeret dette lovkrav (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet) og Ungarn). Stikprøven af transaktioner bekræftede dette: Der blev fundet fejl i 21 af de 70 undersøgte transaktioner (30 %). Samme forhold gjorde sig gældende sidste år, men her var der tale om andre betalingsorganer (jf. punkt 3.35 i Rettens årsberetning for 2010).

| 4.26. | Kommissionen er enig i, at administrative kontroller af omkostningernes rimelighed er essentielle for at sikre hele kontrolsystemets effektivitet. Disse essentielle kontroller efterprøves systematisk under Kommissionens kontrolbesøg. Kommissionen bemærker imidlertid, at Rettens resultater i Italiens tilfælde angår beløb (generelle omkostninger), som normalt udbetales som en standardsats på maximalt 10 % eller sågar et fast beløb eller et beløb, som er uden for støttemodtagerens indflydelse (skatter, omkostninger i forbindelse med systemkvalitetscertificering osv.). |
| --- | --- |

4.26.

Kontrolsystemer baseret på fysisk kontrol på stedet

| 4.27. | Medlemsstaterne skal udføre stedlig kontrol, som afhængigt af støtteordningen mindst skal omfatte 5 % af alle støttemodtagere eller af udgifterne (15). Rettens revision havde fokus på, om procedurerne til udvælgelse af støttemodtagere til denne kontrol var hensigtsmæssige, om kontrollen og rapporteringen af den var af god kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige. |
| --- | --- |

4.27.

Medlemsstaterne skal udføre stedlig kontrol, som afhængigt af støtteordningen mindst skal omfatte 5 % af alle støttemodtagere eller af udgifterne (15). Rettens revision havde fokus på, om procedurerne til udvælgelse af støttemodtagere til denne kontrol var hensigtsmæssige, om kontrollen og rapporteringen af den var af god kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige.

| 4.27-4.29. | De problemer, Revisionsretten nævner, bliver også systematisk undersøgt under Kommissionens kontrolbesøg. Når der bliver fundet svagheder, fører de til finansielle korrektioner, som bliver pålagt medlemsstaterne gennem den efterprøvende regnskabsafslutning, samt til anbefalinger til forbedring af kontrolsystemerne. |
| --- | --- |

4.27-4.29.

| 4.28. | I fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) konstaterede Retten, at kontrollen ikke, som fastsat i lovgivningen, omfattede alle de af støttemodtagerens forpligtelser, som det er muligt at kontrollere på tidspunktet for kontrolbesøget. |
| --- | --- |

4.28.

I fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) konstaterede Retten, at kontrollen ikke, som fastsat i lovgivningen, omfattede alle de af støttemodtagerens forpligtelser, som det er muligt at kontrollere på tidspunktet for kontrolbesøget.

| 4.29. | I hver af de seks medlemsstater, som Retten besøgte, genudførte den fire tilfældigt udvalgte kontroller (»re-performance«). Det betød, at Retten genudførte alle de kontroller, som betalingsorganet oprindelig havde udført, herunder alle administrative og stedlige kontroller. Under genudførelsen af betalingsorganernes kontrol på stedet konstaterede Retten, at kontrollen ikke altid var blevet udført tilfredsstillende. En illustration heraf gives i eksempel 4.5. |
| --- | --- |

4.29.

I hver af de seks medlemsstater, som Retten besøgte, genudførte den fire tilfældigt udvalgte kontroller (»re-performance«). Det betød, at Retten genudførte alle de kontroller, som betalingsorganet oprindelig havde udført, herunder alle administrative og stedlige kontroller. Under genudførelsen af betalingsorganernes kontrol på stedet konstaterede Retten, at kontrollen ikke altid var blevet udført tilfredsstillende. En illustration heraf gives i eksempel 4.5.

Eksempel 4.5 —   Medlemsstatens administrative kontrol og kontrol på stedet er ikke god nok

En af de kontroller, Retten genudførte i Italien (Lombardiet), vedrørte et projekt om opførelse af en toetages bygning på en bedrift, herunder også et laboratorium til forarbejdning af frugt og andre landbrugsprodukter, et lagerområde og en terrasse til tørring af frugt.

Efter at have foretaget både administrativ kontrol og kontrol på stedet godkendte betalingsorganet det fulde beløb i den endelige betalingsanmodning, 221 205 euro.

Retten konstaterede imidlertid, at bygningen overvejende havde de karakteristika, der kendetegner en privat bolig og ikke en landbrugsbygning, og at de dermed forbundne omkostninger dermed ikke var støtteberettigede. At de nationale myndigheder godkendte det fulde anmeldte udgiftsbeløb, viser, at der er en væsentlig systemsvaghed i den administrative kontrol og i kontrollen på stedet.

Eksempel 4.5
   —   
  Medlemsstaternes administrative kontrol og kontrol på stedet er ikke gode nok

Kommissionen vil følge op på sagen med de italienske myndigheder i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Systemer til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf

| 4.30. | Rettens undersøgelse af udformningen og anvendelsen af de systemer, der skal sikre krydsoverensstemmelse, påviste en række alvorlige svagheder, som også er relevante for kapitel 3. Ingen af de seks reviderede medlemsstater havde indført eller udførte kontrol af alle de gældende krav, der er defineret i lovgivningen. |
| --- | --- |

4.30.

Rettens undersøgelse af udformningen og anvendelsen af de systemer, der skal sikre krydsoverensstemmelse, påviste en række alvorlige svagheder, som også er relevante for kapitel 3. Ingen af de seks reviderede medlemsstater havde indført eller udførte kontrol af alle de gældende krav, der er defineret i lovgivningen.

| 4.30. | Kommissionen har gennemført kontroller af krydsoverensstemmelse i seks medlemsstater, som er blevet revideret af Retten (dog ikke i de samme regioner i Spanien og Italien), og den har ligeledes observeret alvorlige svagheder i definitionen og kontrollen af GLM-normerne og de lovfæstede forvaltningskrav (SMR). Når det i disse seks medlemsstater klart er blevet fastslået, at der har været en risiko for fondene, har Kommissionen foretaget en finansiel korrektion for flere af disse undersøgelser (Danmark, Ungarn, Østrig og andre regioner i Italien og Spanien), eller der er en regnskabsafslutning i gang i forbindelse med undersøgelserne vedrørende disse seks medlemsstater. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | I fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) var der endvidere svagheder i planlægningen af kontrollen og i dens timing. Én medlemsstat (Italien (Lombardiet)) udførte for eksempel alle kontroller vedrørende tre SMR (16) mellem oktober og december. Der var derfor ingen effektiv kontrol af, om krav, der ikke vedrører disse måneder, f. eks. forbud mod spredning af husdyrgødning og andre nitratholdige stoffer på markerne i nitratfølsomme områder indtil 28. februar, var overholdt. |
| --- | --- |

4.31.

I fem af de seks reviderede medlemsstater (Danmark, Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) var der endvidere svagheder i planlægningen af kontrollen og i dens timing. Én medlemsstat (Italien (Lombardiet)) udførte for eksempel alle kontroller vedrørende tre SMR (16) mellem oktober og december. Der var derfor ingen effektiv kontrol af, om krav, der ikke vedrører disse måneder, f. eks. forbud mod spredning af husdyrgødning og andre nitratholdige stoffer på markerne i nitratfølsomme områder indtil 28. februar, var overholdt.

| 4.31. | Under kontrollen af krydsoverensstemmelse efterprøver Kommissionen systematisk, om kravene til planlægning og timing af kontroller på stedet overholdes (om medlemsstaterne har nået et passende kontrolniveau i årets løb, om kontrollerne fortsættes i det følgende år, om meddelelsesfrister er overholdt osv.). Kommissionen har også observeret disse svagheder i Ungarn, Italien og andre medlemsstater og følger op på dem gennem den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | I tre af de reviderede medlemsstater (Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) konstaterede Retten også, at, når kontrollerne blev udført, resulterede misligholdelse ikke altid i de nødvendige nedsættelser. I én medlemsstat (Italien (Lombardiet)) blev der for så vidt angår de seks SMR, der vedrører husdyr, ikke foretaget nogen nedsættelser på grundlag af kriterierne i lovgivningen (hvor alvorlig, omfattende og varig misligholdelsen er). Medlemsstaten vurderede i stedet, om fejlen var korrigerbar, og om det var første gang, at man konstaterede en fejl hos den pågældende støttemodtager. De fleste sager om misligholdelse blev derfor behandlet som mindre væsentlige, og der blev ikke foretaget nogen nedsættelse. |
| --- | --- |

4.32.

I tre af de reviderede medlemsstater (Italien (Lombardiet), Ungarn og Finland) konstaterede Retten også, at, når kontrollerne blev udført, resulterede misligholdelse ikke altid i de nødvendige nedsættelser. I én medlemsstat (Italien (Lombardiet)) blev der for så vidt angår de seks SMR, der vedrører husdyr, ikke foretaget nogen nedsættelser på grundlag af kriterierne i lovgivningen (hvor alvorlig, omfattende og varig misligholdelsen er). Medlemsstaten vurderede i stedet, om fejlen var korrigerbar, og om det var første gang, at man konstaterede en fejl hos den pågældende støttemodtager. De fleste sager om misligholdelse blev derfor behandlet som mindre væsentlige, og der blev ikke foretaget nogen nedsættelse.

| 4.32. | Kommissionen er særligt opmærksom på medlemsstaternes evaluerings- og sanktioneringssystem til overholdelse af krydsoverensstemmelse (systemets lempelighed, passende brug og opfølgning på mindre overtrædelser, overtrædelser der ikke medfører en nedsættelse på grund af ukorrekt anvendelse af tolerancer osv.). Kommissionen har også observeret de svagheder, Retten nævner, i de nævnte medlemsstater, og der følges op på den deraf følgende risiko for fondene gennem den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

  Kommissionen har også observeret alvorlige specifikke svagheder i forbindelse med kontrol af krydsoverensstemmelse med de lovfæstede forvaltningskrav (SMR) vedrørende dyr i Italien, og den følger op på dette gennem den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

4.32.

Kommissionen har også observeret alvorlige specifikke svagheder i forbindelse med kontrol af krydsoverensstemmelse med de lovfæstede forvaltningskrav (SMR) vedrørende dyr i Italien, og den følger op på dette gennem den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

Kommissionens regnskabsafslutning og ledelsesudtalelser

Kommissionens procedure for regnskabsafslutning

| 4.33. | Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som derefter får udgifterne refunderet af Kommissionen (kvartalsvis, når der er tale om ELFUL, og hver måned for EGFL). Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig beslutning om finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer (17). |
| --- | --- |

4.33.

Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som derefter får udgifterne refunderet af Kommissionen (kvartalsvis, når der er tale om ELFUL, og hver måned for EGFL). Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig beslutning om finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer (17).

| 4.34. | I tidligere årsberetninger samt i særberetning nr. 7/2010 om revisionen vedrørende proceduren for regnskabsafslutning (18) har Retten kritiseret, at det er medlemsstaterne og ikke de endelige modtagere, der får pålagt de finansielle korrektioner, og at der i forbindelse med justeringerne i stor udstrækning anvendes faste korrektioner, som ikke har direkte relation til de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt. Ordningen for efterprøvende regnskabsafslutning fortsatte uændret i 2011. |
| --- | --- |

4.34.

I tidligere årsberetninger samt i særberetning nr. 7/2010 om revisionen vedrørende proceduren for regnskabsafslutning (18) har Retten kritiseret, at det er medlemsstaterne og ikke de endelige modtagere, der får pålagt de finansielle korrektioner, og at der i forbindelse med justeringerne i stor udstrækning anvendes faste korrektioner, som ikke har direkte relation til de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt. Ordningen for efterprøvende regnskabsafslutning fortsatte uændret i 2011.

| 4.34. | Det, Retten kritiserer i systemet for den efterprøvende regnskabsafslutning, er en del af systemet. Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at forhindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med EU's regler, finansieres af EU. Det er derimod ikke en mekanisme til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, hvilket ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.

  Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, skal medlemsstaterne følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv i tilfælde hvor det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.


  Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb blev på visse betingelser godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (22).


  Endelig har Kommissionen præciseret (23) over for medlemsstaterne, at den, hvis deres godkendelsesorganer gentager en fuldstændig, repræsentativ stikprøve af transaktioner, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet, og på dette grundlag bekræfter pålideligheden af medlemsstaternes kontrolstatistik, vil acceptere, at den deraf resulterende fejlprocent repræsenterer den højest mulige risiko, og at eventuelle finansielle korrektioner for det pågældende år ikke vil overstige dette niveau. |
| --- | --- |

4.34.

Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, skal medlemsstaterne følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv i tilfælde hvor det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.

Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb blev på visse betingelser godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (22).

Endelig har Kommissionen præciseret (23) over for medlemsstaterne, at den, hvis deres godkendelsesorganer gentager en fuldstændig, repræsentativ stikprøve af transaktioner, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet, og på dette grundlag bekræfter pålideligheden af medlemsstaternes kontrolstatistik, vil acceptere, at den deraf resulterende fejlprocent repræsenterer den højest mulige risiko, og at eventuelle finansielle korrektioner for det pågældende år ikke vil overstige dette niveau.

| 4.35. | Første etape i regnskabsafslutningen er baseret på revisioner, som uafhængige godkendelsesorganer i medlemsstaterne udfører. Disse organer sender en godkendelsesrapport til Kommissionen om betalingsorganets regnskaber og dets interne kontrolsystem samt en udtalelse om den revisionserklæring, som betalingsorganets direktør har afgivet. |
| --- | --- |

4.35.

Første etape i regnskabsafslutningen er baseret på revisioner, som uafhængige godkendelsesorganer i medlemsstaterne udfører. Disse organer sender en godkendelsesrapport til Kommissionen om betalingsorganets regnskaber og dets interne kontrolsystem samt en udtalelse om den revisionserklæring, som betalingsorganets direktør har afgivet.

| 4.36. | Rettens gennemgang af en stikprøve på 32 af disse revisioner vedrørende EGFL og ELFUL viste, at godkendelsesorganerne generelt nøje følger den rapporteringsmodel, som GD AGRI foreskriver. I forbindelse med revisionerne skal godkendelsesorganerne anvende de internationale standarder om revision, som også omfatter anvendelsen af andre kilder, f.eks. foregående revisioner (19). Retten konstaterede imidlertid, at godkendelsesorganerne sjældent tager hensyn til bemærkninger fremsat under Kommissionens eller Rettens foregående revisioner og f.eks. rapporterer, om de foranstaltninger, betalingsorganet har truffet for at rette op på de påpegede forhold, er tilfredsstilende. |
| --- | --- |

4.36.

Rettens gennemgang af en stikprøve på 32 af disse revisioner vedrørende EGFL og ELFUL viste, at godkendelsesorganerne generelt nøje følger den rapporteringsmodel, som GD AGRI foreskriver. I forbindelse med revisionerne skal godkendelsesorganerne anvende de internationale standarder om revision, som også omfatter anvendelsen af andre kilder, f.eks. foregående revisioner (19). Retten konstaterede imidlertid, at godkendelsesorganerne sjældent tager hensyn til bemærkninger fremsat under Kommissionens eller Rettens foregående revisioner og f.eks. rapporterer, om de foranstaltninger, betalingsorganet har truffet for at rette op på de påpegede forhold, er tilfredsstilende.

| 4.36. | GD AGRI's retningslinjer minder om, at den Internationale Standard om Revision (ISA) nr. 315, »Identifikation og vurdering af risici for væsentlig fejlinformation igennem forståelse af virksomheden og dens omgivelser«, kræver, at godkendelsesorganerne vurderer kontrollernes design og gennemførelse og ser på organisationens evne til at identificere risici og vurdere de konsekvenser, disse kunne have på regnskaberne.

  Derfor finder Kommissionen, at EU's revisorers resultater, uanset om de stammer fra Revisionsretten eller Kommissionens revisionstjenester, kan være en meget værdifuld informationskilde for godkendelsesorganerne til at forstå og evaluere de udbetalende organers interne kontrolsystemer. Godkendelsesorganerne gøres opmærksom på, at det kan være relevant at tage sådanne resultater op på godkendelsesorganernes ekspertgruppemøder. |
| --- | --- |

4.36.

Derfor finder Kommissionen, at EU's revisorers resultater, uanset om de stammer fra Revisionsretten eller Kommissionens revisionstjenester, kan være en meget værdifuld informationskilde for godkendelsesorganerne til at forstå og evaluere de udbetalende organers interne kontrolsystemer. Godkendelsesorganerne gøres opmærksom på, at det kan være relevant at tage sådanne resultater op på godkendelsesorganernes ekspertgruppemøder.

| 4.37. | Retten gennemgik GD AGRI’s revision i relation til godkendelsesorganets rapporter og konstaterede, at revisionen var udført på grundlag af detaljerede tjeklister, som behandlede de vigtigste spørgsmål. Men GD AGRI kontrollerer ikke, om godkendelsesorganernes rapporter følger op på tidligere konstaterede forhold, heller ikke hvis disse er blevet påvist som led i Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning. For øjeblikket præciseres det ikke i Kommissionens retningslinjer, at godkendelsesorganerne i deres revisionsstrategi og rapporter skal medtage oplysninger fra andre kilder, såsom Kommissionens og Rettens foregående revisioner. Godkendelsesorganerne skal derfor ikke vurdere risikoen med hensyn til tidligere påpegede forhold eller de finansielle virkninger heraf og heller ikke, om betalingsorganerne har rettet op på disse forhold. |
| --- | --- |

4.37.

Retten gennemgik GD AGRI’s revision i relation til godkendelsesorganets rapporter og konstaterede, at revisionen var udført på grundlag af detaljerede tjeklister, som behandlede de vigtigste spørgsmål. Men GD AGRI kontrollerer ikke, om godkendelsesorganernes rapporter følger op på tidligere konstaterede forhold, heller ikke hvis disse er blevet påvist som led i Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning. For øjeblikket præciseres det ikke i Kommissionens retningslinjer, at godkendelsesorganerne i deres revisionsstrategi og rapporter skal medtage oplysninger fra andre kilder, såsom Kommissionens og Rettens foregående revisioner. Godkendelsesorganerne skal derfor ikke vurdere risikoen med hensyn til tidligere påpegede forhold eller de finansielle virkninger heraf og heller ikke, om betalingsorganerne har rettet op på disse forhold.

| 4.37. | Godkendelsesorganerne skal rapportere om de udbetalende organers opfølgning på deres tidligere resultater, uanset om det drejer sig om finansielle fejl eller anbefalinger til styrkelse af systemsvagheder. Ved gennemgangen af godkendelsesorganernes rapporter sikrer Kommissionen systematisk, at godkendelsesorganerne tilser, at der følges op på deres egne resultater fra tidligere år.

  Hvad angår andre revisorers resultater, finder Kommissionen, at disse kan være en brugbar informationskilde, som godkendelsesorganerne kan overveje at inddrage, når de planlægger deres revisionsstrategi (se svaret til punkt 4.36 ovenfor).


  Godkendelsesorganerne har imidlertid ikke mandat til at rapportere systematisk og detaljeret om opfølgning på Kommissionens, Revisionsrettens eller et andet eksternt revisionsorgans resultater. |
| --- | --- |

4.37.

Hvad angår andre revisorers resultater, finder Kommissionen, at disse kan være en brugbar informationskilde, som godkendelsesorganerne kan overveje at inddrage, når de planlægger deres revisionsstrategi (se svaret til punkt 4.36 ovenfor).

Godkendelsesorganerne har imidlertid ikke mandat til at rapportere systematisk og detaljeret om opfølgning på Kommissionens, Revisionsrettens eller et andet eksternt revisionsorgans resultater.

| 4.38. | Retten gennemgik også det arbejde, godkendelsesorganet havde udført i relation til ELFUL i den medlemsstat (Danmark), hvor den havde konstateret de alvorligste svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten konstaterede, at dette godkendelsesorgan: |
| --- | --- |

4.38.

Retten gennemgik også det arbejde, godkendelsesorganet havde udført i relation til ELFUL i den medlemsstat (Danmark), hvor den havde konstateret de alvorligste svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten konstaterede, at dette godkendelsesorgan:

4.38.

| a) | ikke, som det juridisk set kræves, var fuldstændig uafhængigt, eftersom det firma, der udførte godkendelsesarbejdet, i 35 % af de 65 sager, der indgik i revisionen, også var involveret i den forudgående (før udbetaling) kontrol af støtteberettigelse |
| --- | --- |

a)

ikke, som det juridisk set kræves, var fuldstændig uafhængigt, eftersom det firma, der udførte godkendelsesarbejdet, i 35 % af de 65 sager, der indgik i revisionen, også var involveret i den forudgående (før udbetaling) kontrol af støtteberettigelse

| b) | i væsentlig grad forlod sig på arbejde udført af den interne revisionsenhed i betalingsorganet uden dokumentation for, at arbejdet var blevet kontrolleret tilstrækkeligt |
| --- | --- |

b)

i væsentlig grad forlod sig på arbejde udført af den interne revisionsenhed i betalingsorganet uden dokumentation for, at arbejdet var blevet kontrolleret tilstrækkeligt

| a) og b) | I forbindelse med regnskabsafslutningen vil Kommissionen følge op på problemerne med de danske myndigheder, navnlig med henblik på at styrke godkendelsesorganets operationelle uafhængighed. |
| --- | --- |

a) og b)

| c) | ikke havde kontrolleret tilstrækkeligt, at udgifterne overholdt alle betingelser for støtteberettigelse. I 7 af de 11 udvalgte sager, som godkendelsesorganet havde kontrolleret, konstaterede Retten ikke-støtteberettigede udgifter svarende til 8 % af det kontrollerede ELFUL-beløb. |
| --- | --- |

c)

ikke havde kontrolleret tilstrækkeligt, at udgifterne overholdt alle betingelser for støtteberettigelse. I 7 af de 11 udvalgte sager, som godkendelsesorganet havde kontrolleret, konstaterede Retten ikke-støtteberettigede udgifter svarende til 8 % af det kontrollerede ELFUL-beløb.

| c) | Det arbejde, godkendelsesorganerne skal udføre i forbindelse med regnskabsafslutningen, har primært til formål at kontrollere, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende. |
| --- | --- |

c)

| 4.39. | Anden etape i regnskabsafslutningen er baseret på revisioner udført af Kommissionen. Retten gennemgik alle de 27 revisioner vedrørende ELFUL, som GD AGRI havde udført i 2011, og konstaterede, at disse revisioner generelt udgjorde et tilstrækkeligt grundlag for den efterprøvende regnskabsafslutning, når der ses bort fra de svagheder, der redegøres for i det følgende. Under sin revision konstaterede Kommissionen lignende svagheder som dem, Retten har påpeget, f.eks. manglende kontrol af, om omkostningerne var rimelige, og i relation til offentlige indkøb og udgifternes støtteberettigelse. |
| --- | --- |

4.39.

Anden etape i regnskabsafslutningen er baseret på revisioner udført af Kommissionen. Retten gennemgik alle de 27 revisioner vedrørende ELFUL, som GD AGRI havde udført i 2011, og konstaterede, at disse revisioner generelt udgjorde et tilstrækkeligt grundlag for den efterprøvende regnskabsafslutning, når der ses bort fra de svagheder, der redegøres for i det følgende. Under sin revision konstaterede Kommissionen lignende svagheder som dem, Retten har påpeget, f.eks. manglende kontrol af, om omkostningerne var rimelige, og i relation til offentlige indkøb og udgifternes støtteberettigelse.

| 4.40. | Kommissionens overensstemmelsesrevision er systemanalytisk og har ikke til formål at kontrollere, om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Stikprøverne udtages skønsmæssigt eller tilfældigt og omfatter udgifter vedrørende flere regnskabsår. Kommissionens revision har således ikke til formål at beregne en årlig fejlprocent. |
| --- | --- |

4.40.

Kommissionens overensstemmelsesrevision er systemanalytisk og har ikke til formål at kontrollere, om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Stikprøverne udtages skønsmæssigt eller tilfældigt og omfatter udgifter vedrørende flere regnskabsår. Kommissionens revision har således ikke til formål at beregne en årlig fejlprocent.

| 4.40. | Se samlet svar til punkt 1.12-1.13. |
| --- | --- |

4.40.

| 4.41. | Retten konstaterede, at Kommissionen ikke altid havde tilstrækkelig dokumentation for den udførte kontrol. Der var for eksempel ikke anvendt standardtjeklister i forbindelse med de 11 revisioner, der var udført vedrørende ikke-arealrelaterede foranstaltninger. Endvidere blev revisionsarbejdet generelt ikke gennemgået af en uafhængig part. |
| --- | --- |

4.41.

Retten konstaterede, at Kommissionen ikke altid havde tilstrækkelig dokumentation for den udførte kontrol. Der var for eksempel ikke anvendt standardtjeklister i forbindelse med de 11 revisioner, der var udført vedrørende ikke-arealrelaterede foranstaltninger. Endvidere blev revisionsarbejdet generelt ikke gennemgået af en uafhængig part.

| 4.41. | Kommissionen har tilstrækkelig dokumentation for den udførte kontrol, selv om denne ikke i alle tilfælde foreligger i en standardiseret form. Dette skyldes, at foranstaltningerne er meget forskelligartede, og endvidere er de blevet gennemført i medlemsstaterne på meget forskellige måder. Kommissionens tjenestegrene vil overveje at bruge passende standardiserede tjeklister i alle tilfælde.

  Alle resultater af revisionen og de deraf følgende rapporter bliver revideret og godkendt af gruppelederne eller kontorchefen, inden de afsluttes. |
| --- | --- |

4.41.

Alle resultater af revisionen og de deraf følgende rapporter bliver revideret og godkendt af gruppelederne eller kontorchefen, inden de afsluttes.

GD AGRI's ledelsesudtalelser — den årlige aktivitetsrapport

| 4.42. | I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport er der taget forbehold med hensyn til de samlede udgifter for ELFUL i 2011 (11,8 milliarder euro) med et resterende risikofyldt beløb på i alt 278 millioner euro (20). Retten mener, at dette forbehold i princippet bekræfter Rettens bemærkninger i det foregående om substanstest og systemrevision. |
| --- | --- |

4.42.

I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport er der taget forbehold med hensyn til de samlede udgifter for ELFUL i 2011 (11,8 milliarder euro) med et resterende risikofyldt beløb på i alt 278 millioner euro (20). Retten mener, at dette forbehold i princippet bekræfter Rettens bemærkninger i det foregående om substanstest og systemrevision.

| 4.43. | GD AGRI's hovedargument for at medtage et forbehold med hensyn til ELFUL er, at generaldirektoratet har rapporteret en restfejlprocent på 2,36 %, som dermed ligger over væsentlighedstærsklen på 2 %. Retten noterede, at GD AGRI i sin årlige aktivitetsrapport (21): |
| --- | --- |

4.43.

GD AGRI's hovedargument for at medtage et forbehold med hensyn til ELFUL er, at generaldirektoratet har rapporteret en restfejlprocent på 2,36 %, som dermed ligger over væsentlighedstærsklen på 2 %. Retten noterede, at GD AGRI i sin årlige aktivitetsrapport (21):

4.43.

| — | ikke analyserer eller forklarer, hvorfor generaldirektoratets restfejlfrekvens for ELFUL er »steget væsentligt sammenlignet med det foregående år«. |
| --- | --- |

—

ikke analyserer eller forklarer, hvorfor generaldirektoratets restfejlfrekvens for ELFUL er »steget væsentligt sammenlignet med det foregående år«.

| — | Den højere fejlprocent for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle, som finansieres af EGFL, skyldes primært det faktum, at støtte til visse af disse foranstaltninger, som f.eks. landbrugsmiljøforanstaltninger, er underlagt en lang række betingelser, som ofte er af særdeles specifik art, hvilket kan øge risikoen for fejl hos støttemodtagerne og vanskeliggøre de nationale myndigheders kontrol med området.

  Som følge af forbeholdet vedrørende udgifter til udvikling af landdistrikterne, som generaldirektøren for GD AGRI har taget forbehold for i sin erklæring i den årlige aktivitetsrapport for 2011, har Kommissionens tjenestegrene i samarbejde med medlemsstaterne (juni 2012) igangsat en dybdegående analyse af situationen for at afdække de underlæggende årsager til den højere fejlprocent og finde frem til specifikke korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

Som følge af forbeholdet vedrørende udgifter til udvikling af landdistrikterne, som generaldirektøren for GD AGRI har taget forbehold for i sin erklæring i den årlige aktivitetsrapport for 2011, har Kommissionens tjenestegrene i samarbejde med medlemsstaterne (juni 2012) igangsat en dybdegående analyse af situationen for at afdække de underlæggende årsager til den højere fejlprocent og finde frem til specifikke korrigerende foranstaltninger.

| — | meddeler, at det har udarbejdet en plan med korrigerende foranstaltninger, der skal afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

—

meddeler, at det har udarbejdet en plan med korrigerende foranstaltninger, der skal afhjælpe situationen.

| 4.44. | Retten noterer endvidere, at fejlprocenten i GD AGRI's rapport er baseret på de tal, som medlemsstaterne har indberettet for 2010. En af grundene til, at Retten har konstateret en langt højere fejlprocent end den, GD AGRI angiver, er, at Retten som led i sin revision har konstateret, at medlemsstaterne på grund af svagheder i betalingsorganets administrative kontrol og kontrollen på stedet ikke opdager og indberetter alle ikke-støtteberettigede udgifter. Dette er illustreret i eksempel 4.2 og 4.5, og der redegøres nærmere herfor i punkt 4.24, 4.28, 4.29 og 4.39. |
| --- | --- |

4.44.

Retten noterer endvidere, at fejlprocenten i GD AGRI's rapport er baseret på de tal, som medlemsstaterne har indberettet for 2010. En af grundene til, at Retten har konstateret en langt højere fejlprocent end den, GD AGRI angiver, er, at Retten som led i sin revision har konstateret, at medlemsstaterne på grund af svagheder i betalingsorganets administrative kontrol og kontrollen på stedet ikke opdager og indberetter alle ikke-støtteberettigede udgifter. Dette er illustreret i eksempel 4.2 og 4.5, og der redegøres nærmere herfor i punkt 4.24, 4.28, 4.29 og 4.39.

| 4.44. | For at undgå risikoen for at de fejlprocenter, der er udledt af disse kontrolstatistikker, kan være ansat for lavt på grund af unøjagtigheder i databaserne eller utilstrækkelig opfølgning på uregelmæssigheder, som nævnt af Retten, anvendte GD AGRI en sikkerhedsmargin på 25 % ved beregningen af fondens restrisiko. Kommissionen finder, at dette i det store og hele er tilstrækkeligt til at dække de risici, Retten nævner.

  Det bør også bemærkes, at medlemsstaternes kontrolstatistikker i vid udstrækning bliver kontrolleret og valideret af godkendelsesorganerne, således som Retten anbefalede i årsberetningen for 2005, og resultaterne af dette arbejde er fremlagt i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport.


  Kommissionen bemærker, at visse af Rettens bemærkninger vedrører nationale regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, og at visse medlemslande har en anden fortolkning af reglerne end Retten. |
| --- | --- |

4.44.

Det bør også bemærkes, at medlemsstaternes kontrolstatistikker i vid udstrækning bliver kontrolleret og valideret af godkendelsesorganerne, således som Retten anbefalede i årsberetningen for 2005, og resultaterne af dette arbejde er fremlagt i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport.

Kommissionen bemærker, at visse af Rettens bemærkninger vedrører nationale regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, og at visse medlemslande har en anden fortolkning af reglerne end Retten.

Miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 4.45. | Politikområderne miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Retten undersøgte det interne kontrolsystem i GD MARE. |
| --- | --- |

4.45.

Politikområderne miljø og klimaindsats, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Retten undersøgte det interne kontrolsystem i GD MARE.

GD MARE's interne kontrolsystem

| 4.46. | Testen omfattede 30 tilfældigt udvalgte betalinger fra GD MARE’s største budgetområder. Revisionen viste, at de centrale kontroller ikke altid var fuldstændig dokumenterede, hvilket indebærer en risiko for, at sådanne kontroller ikke gennemføres. Endvidere var overvågningen af fiskefangster under en international fiskeriaftale utilstrækkelig, hvilket medførte uforudsete udgifter for Kommissionen, som vist i eksempel 4.6. |
| --- | --- |

4.46.

Testen omfattede 30 tilfældigt udvalgte betalinger fra GD MARE’s største budgetområder. Revisionen viste, at de centrale kontroller ikke altid var fuldstændig dokumenterede, hvilket indebærer en risiko for, at sådanne kontroller ikke gennemføres. Endvidere var overvågningen af fiskefangster under en international fiskeriaftale utilstrækkelig, hvilket medførte uforudsete udgifter for Kommissionen, som vist i eksempel 4.6.

| 4.46. | Overvågningen af fangster er blevet styrket, og en varslingsmekanisme forebygger nu overskridelser. |
| --- | --- |

4.46.

Eksempel 4.6 —   Utilstrækkelig overvågning af fiskefangster

Ifølge den firårige fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og et tredjeland, Den Islamiske Republik Mauretanien, som udløb den 31. juli 2012, må fiskerfartøjer, der er registreret i EU, fange op til 300 000 ton fisk hvert år (indtil 31. juli), mod et EU-bidrag på 40 euro pr. ton fangst. Protokollen til denne aftale fastsætter, at hvis Unionen ønsker at få en supplerende kvote, skal den informere de nationale myndigheder herom senest den 15. februar hvert år og betale samme sats pr. ton. I det år, der sluttede den 31. juli 2010, var Kommissionens overvågning af fiskefangster under partnerskabsaftalen utilstrækkelig, og de nationale myndigheder blev ikke inden den 15. februar 2010 informeret om, at man ønskede en supplerende kvote. I oktober 2010 informerede de nationale myndigheder Kommissionen om, at kvoten på 300 000 ton for det år, der sluttede den 31. juli 2010, var overskredet. Kommissionen betalte 1,9 millioner euro til Den Islamiske Republik Mauretanien for de 47 346 ton fisk, der var fanget ud over kvoten. Bedre overvågning af fiskefangster ville have betydet, at Kommissionen kunne have overvejet at træffe forebyggende foranstaltninger med henblik på at undgå at foretage supplerende betalinger.

Eksempel 4.6
   —   
  Utilstrækkelig overvågning af fiskefangster

Kommissionen erkender, at der var nogen forsinkelse med overvågningen af pelagiske fangster i protokolåret 2009/2010 (1. august til 31. juli), og at dette havde visse konsekvenser i form af supplerende betalinger til Mauretanien i 2010.

Dette problem er nu løst fuldt ud ved specifikt at fratrække den overskydende mængde (og selvfølgelig de dertil hørende betalinger) fra den supplerende pelagiske fiskekvote for 2011/2012. Med andre ord blev det, der blev fanget og betalt i 2009/2010, fratrukket i 2011/2012. Således er både bæredygtighed og forsvarlig økonomisk forvaltning blevet tilgodeset.

For at styrke fangstovervågningen yderligere er de generelle arbejdsmetoder endvidere blevet forbedret væsentligt fra 2010 og frem. Der er blevet indført en varslingsmekanisme (pelagiske fangster, som er tæt på fangstkvotens grænse, overvåges ugentligt) for at forebygge overskridelser. Efter at hele kvoten var opbrugt i 2011, lukkede Kommissionen for pelagisk fiskeri 16 dage før protokolårets slutning, hvilket skete efter, at de pelagiske fangster var blevet overvåget ugentligt og i den sidste periode også dagligt. Samme forsigtige tilgang var fremherskende i 2012 (hvor det pelagiske fiskeri blev lukket allerede den 23. april 2012).

Andre ledelsesudtalelser — GD’ernes årlige aktivitetsrapporter

| 4.47. | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører for GD ENV, CLIMA, MARE og SANCO. |
| --- | --- |

4.47.

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører for GD ENV, CLIMA, MARE og SANCO.

| 4.48. | GD ENV tog ikke forbehold, fordi restfejlfrekvensen var under væsentlighedstærsklen på 2 %. Retten noterer, at GD ENV’s beregning af restfejlfrekvensen var baseret på antagelser, som ikke var fuldstændig underbygget med repræsentative test. |
| --- | --- |

4.48.

GD ENV tog ikke forbehold, fordi restfejlfrekvensen var under væsentlighedstærsklen på 2 %. Retten noterer, at GD ENV’s beregning af restfejlfrekvensen var baseret på antagelser, som ikke var fuldstændig underbygget med repræsentative test.

| 4.48. | På linje med retningslinjerne i de årlige aktivitetsrapporters stående instrukser har GD ENV suppleret resultaterne af de efterfølgende kontroller med en analyse af 245 kontrolbesøg på stedet i forbindelse med LIFE-projekter i 2011. Disse kontroller giver et realistisk og rimeligt grundlag for at kunne vurdere den sandsynlige fejlprocent. |
| --- | --- |

4.48.

| 4.49. | GD CLIMA fastholdt sit forbehold fra 2010, som var taget af hensyn til omdømmet og vedrørte et alvorligt brud på sikkerheden konstateret i de nationale registre i EU’s emissionshandelssystem. Der var ingen forbehold med hensyn til udgifter, hvoraf de fleste vedrører offentlige indkøb. |
| --- | --- |

4.49.

GD CLIMA fastholdt sit forbehold fra 2010, som var taget af hensyn til omdømmet og vedrørte et alvorligt brud på sikkerheden konstateret i de nationale registre i EU’s emissionshandelssystem. Der var ingen forbehold med hensyn til udgifter, hvoraf de fleste vedrører offentlige indkøb.

| 4.49. | Kommissionen anser de eksisterende procedurer for offentlige indkøbsaftaler for værende tilstrækkelige til at begrænse risikoen for fejl og uregelmæssige udgifter. |
| --- | --- |

4.49.

| 4.50. | GD SANCO’s eneste forbehold vedrørte politikområdet fødevarer og foder og var taget, fordi restfejlfrekvensen var på 4,3 %. Alle betalinger på politikområdet folkesundhed i 2011 (bortset fra bidragene til reguleringsorganer) vedrørte offentlige indkøb. GD SANCO udførte ikke efterfølgende kontrol af disse udgifter og antog på grundlag af sin forudgående kontrol, at fejlprocenten for offentlige indkøb er ca. 0 %. |
| --- | --- |

4.50.

GD SANCO’s eneste forbehold vedrørte politikområdet fødevarer og foder og var taget, fordi restfejlfrekvensen var på 4,3 %. Alle betalinger på politikområdet folkesundhed i 2011 (bortset fra bidragene til reguleringsorganer) vedrørte offentlige indkøb. GD SANCO udførte ikke efterfølgende kontrol af disse udgifter og antog på grundlag af sin forudgående kontrol, at fejlprocenten for offentlige indkøb er ca. 0 %.

| 4.50. | GD SANCO indgår offentlige indkøbsaftaler, for hvilke der skal betales faste priser, når varen er leveret eller tjenesteydelsen udført som ønsket. Når GD SANCO har opnået et tilstrækkeligt godt forhold mellem pris og kvalitet i leverandørens bud og sikret sig, at den ønskede kvalitet bliver leveret, kontrollerer GD SANCO, at leverandørens faktura stemmer overens med priserne i aftalen. Tilfredsstillende indkøbsprocedurer såvel som tekniske og finansielle kontroller inden betaling er tilstrækkeligt til at give en rimelig sikkerhed for, at fejlprocenterne er meget lave. Således er det usandsynligt, at yderligere kontroller efter den endelige betaling (efterfølgende kontrol) vil afsløre væsentlige fejl, og de vil derfor udgøre en overdreven administrativ byrde. |
| --- | --- |

4.50.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 4.51. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed i det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

4.51.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed i det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede.

| 4.51. | Kommissionen tager Rettens vurdering af den mest sandsynlige fejlprocent til efterretning. Selv om Kommissionen i visse tilfælde ikke er enig i Rettens vurdering, viser Kommissionens eget estimat af niveauet af uretmæssigt udbetalte beløb også en forværring af situationen på baggrund af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne i 2011, selv om den er af et mindre omfang. Derfor har generaldirektøren for GD AGRI taget forbehold for så vidt angår udgifter til udvikling af landdistrikterne i sin erklæring for 2011.

  Dette forbehold ledsages af en række korrigerende foranstaltninger, som skal fastlægges af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at forbedre situationen.


  Ikke desto mindre skal den relativt højere fejlprocent for udvikling af landdistrikter sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle også ses i sammenhæng med målene for politikken til udvikling af landdistrikter, som kun kan nås gennem de mere komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier, Retten henviser til i punkt 4.5. |
| --- | --- |

4.51.

Dette forbehold ledsages af en række korrigerende foranstaltninger, som skal fastlægges af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at forbedre situationen.

Ikke desto mindre skal den relativt højere fejlprocent for udvikling af landdistrikter sammenlignet med den fælles landbrugspolitiks første søjle også ses i sammenhæng med målene for politikken til udvikling af landdistrikter, som kun kan nås gennem de mere komplicerede regler og støtteberettigelseskriterier, Retten henviser til i punkt 4.5.

| 4.52. | På grundlag af sin revision konstaterede Retten, at de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed var delvist effektive. |
| --- | --- |

4.52.

På grundlag af sin revision konstaterede Retten, at de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed var delvist effektive.

| 4.52. | Kommissionen tager til efterretning, at de fremlagte resultater ligner sidste års resultater. |
| --- | --- |

4.52.

Anbefalinger

| 4.53. | Bilag 4.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Det skal bemærkes, at Rettens anbefaling om yderligere at forenkle reglerne og betingelserne vedrørende udvikling af landdistrikter stadig gælder. |
| --- | --- |

4.53.

Bilag 4.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Det skal bemærkes, at Rettens anbefaling om yderligere at forenkle reglerne og betingelserne vedrørende udvikling af landdistrikter stadig gælder.

| 4.53. | Kommissionens forslag til et retsgrundlag for den fremtidige programmeringsperiode (Den fælles landbrugspolitik 2020, KOM(2011) 627 endelig/2) indeholder en række forslag til forenkling. Kommissionen foreslår også, at medlemsstaternes myndigheder får større ansvar for at sikre foranstaltningernes verificerbarhed og kontrollerbarhed i programmerne til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

4.53.

| 4.54. | Som følge af denne gennemgang og af resultaterne og konklusionerne af revisionen i 2011 anbefaler Retten med hensyn til udvikling af landdistrikter i den aktuelle periode, at: |
| --- | --- |

4.54.

Som følge af denne gennemgang og af resultaterne og konklusionerne af revisionen i 2011 anbefaler Retten med hensyn til udvikling af landdistrikter i den aktuelle periode, at:

| 4.54. | Se samlet svar til punkt 1.12-1.13. |
| --- | --- |

4.54.

| — | Anbefaling 1: medlemsstaternes administrative kontrol og kontrol på stedet udføres mere stringent, så risikoen for, at der anmeldes udgifter til EU, som ikke er støtteberettigede, mindskes |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: medlemsstaternes administrative kontrol og kontrol på stedet udføres mere stringent, så risikoen for, at der anmeldes udgifter til EU, som ikke er støtteberettigede, mindskes

Kommissionen er enig med Retten og anbefaler systematisk medlemsstaterne at udbedre enhver svaghed i forbindelse med sin efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at de gældende regler håndhæves bedre på følgende områder:






  — | indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og momsreglerne i tilfælde, hvor offentlige organer står som modtagere af støtte |
| --- | --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at de gældende regler håndhæves bedre på følgende områder:

—

indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og momsreglerne i tilfælde, hvor offentlige organer står som modtagere af støtte

| — | forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug og reglerne for støtteberettigelse i forbindelse med modernisering af bedrifter |
| --- | --- |

—

forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug og reglerne for støtteberettigelse i forbindelse med modernisering af bedrifter

Kernen i regnskabsafslutningssystemet er håndhævelsen af eksisterende regler. Kommissionen pålægger medlemsstaterne finansielle korrektioner, når der er konstateret risici for fonden, og giver de nationale myndigheder anbefalinger til forbedringer. Dette vil fortsætte med særligt fokus på de problemer, Revisionsretten har fremhævet, da de også er blevet konstateret under Kommissionens egne revisioner.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen undersøger årsagerne til den væsentlige fejlprocent |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen undersøger årsagerne til den væsentlige fejlprocent

Generaldirektøren for GD AGRI har i sin årlige erklæring for 2011 taget forbehold for så vidt angår udvikling af landdistrikter på grund af, at den restfejlprocent, som medlemsstaterne har meddelt, overstiger væsentlighedstærskelen, når man medregner en sikkerhedsmargin på 25 %. Forbeholdet er ledsaget af korrigerende foranstaltninger, som har til formål i samarbejde med medlemsstaterne at finde frem til de underlæggende årsager til de højere fejlprocenter og specifikke foranstaltninger, som skal implementeres i den nuværende og fremtidige programmeringsperioder.

Der skal i denne sammenhæng mindes om, at i henhold til artikel 4, stk. 5, i Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2011 er medlemsstaterne ved evalueringen forpligtet til at fastslå, hvad problemerne skyldes og implementere korrigerende eller forebyggende foranstaltninger.

| — | Anbefaling 4: Kommissionen tager hensyn til resultaterne af Rettens revision, når den udarbejder revisionsstrategien for GD AGRI’s regnskabsafslutning |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Kommissionen tager hensyn til resultaterne af Rettens revision, når den udarbejder revisionsstrategien for GD AGRI’s regnskabsafslutning

Kommissionen tager behørigt hensyn til Rettens resultater og anser dem for et af de elementer, der skal tages i betragtning i Kommissionens centrale risikoanalyse, når den udarbejder sit revisionsprogram.

| — | Anbefaling 5: Kommissionen udbygger retningslinjerne for godkendelsesorganerne med et krav om, at disse organer medtager resultaterne fra Kommissionens og Rettens foregående revisioner i deres revisionsstrategi og rapporter |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: Kommissionen udbygger retningslinjerne for godkendelsesorganerne med et krav om, at disse organer medtager resultaterne fra Kommissionens og Rettens foregående revisioner i deres revisionsstrategi og rapporter

Selv om godkendelsesorganerne ikke har mandat til at rapportere detaljeret om opfølgningen på Kommissionens, Revisionsrettens eller et andet eksternt revisionsorgans resultater, er resultater fra Kommissionens og Rettens tidligere revisioner brugbare for godkendelsesorganerne, når de skal planlægge og etablere deres revisionsstrategi.

Kommissionen har mindet godkendelsesorganerne om at tage sådanne resultater op på det næste af godkendelsesorganernes ekspertgruppemøder.

| — | Anbefaling 6: medlemsstaterne, for så vidt angår krydsoverensstemmelse, sørger for, at bestemmelserne om identifikation og registrering af husdyr overholdes, og at kontrollen fordeles bedre over året, så opfyldelsen af alle relevante krav kontrolleres tilfredsstillende. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: medlemsstaterne, for så vidt angår krydsoverensstemmelse, sørger for, at bestemmelserne om identifikation og registrering af husdyr overholdes, og at kontrollen fordeles bedre over året, så opfyldelsen af alle relevante krav kontrolleres tilfredsstillende.

I forbindelse med kontrollen af krydsoverensstemmelse efterprøver Kommissionen systematisk, at medlemsstaterne sikrer overholdelsen af kravene angående identificering og registrering af dyr, såvel som timing af kontroller på stedet.

| 4.55. | På politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

4.55.

På politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse anbefaler Retten, at:

4.55.

| — | Anbefaling 7: Kommissionen forbedrer overvågningen af fiskefangster under fiskeripartnerskabsaftaler med lande uden for EU. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 7: Kommissionen forbedrer overvågningen af fiskefangster under fiskeripartnerskabsaftaler med lande uden for EU.

For at styrke fangstovervågningen yderligere er de generelle arbejdsmetoder blevet forbedret væsentligt fra 2010 og frem. Der er blevet indført en varslingsmekanisme (pelagiske fangster, som er tæt på fangstkvotens grænse, overvåges ugentligt) for at forebygge overskridelser.

---

(1)  Dette beløb omfatter udgifter til fuldførelse af tidligere (2000-2006) programmer (500 millioner euro) og førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling i landdistrikterne (102 millioner euro).

(2)  Artikel 50a i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

(3)  Jf. punkt 3.18 i Rettens årsberetning for 2010.

(4)  Fem år efter starten af programmeringsperioden 2007-2013 var gennemførelsesgraden (dvs. betalingerne/gennemførelsen af finansieringsplanen) stadig meget lav i Bulgarien (29,1 %), Rumænien (34,3 %) og Italien (36,2 %) (på grundlag af data fra GD AGRI pr. 31.12.2011).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 149 af 9.6.2007, s. 1).

(6)  EFF har erstattet det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) i den igangværende programperiode (2007-2013) - Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 (EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1).

(7)  Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og Det Europæiske Lægemiddelagentur.

(8)  Alle krav vedrørende SMR 6-8 (om identifikation og registrering af husdyr) og åbenbar misligholdelse med hensyn til SMR 4 (nitratdirektivet) og 18 (dyrevelfærd).

(9)  Artikel 16, 17 og 30 i Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2011 af 27. januar 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår kontrol og krydsoverensstemmelse i forbindelse med støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne (EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8).

(10)  Undtagen i tilfælde, hvor medlemsstaterne allerede havde konstateret uregelmæssigheder uden at foretage de behørige nedsættelser/udelukkelser.

(11)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger på mellem 4,5 % og 10,9 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(12)  17 af de 26 tilfælde indvirkede også på den undersøgte betaling, mens de 9 resterende tilfælde kun vil få indvirkning på fremtidige betalinger.

(13)  For så vidt angår foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i programmeringsperioden 2007-2013 er de detaljerede bestemmelser herom defineret i forordning (EU) nr. 65/2011.

(14)  Jf. artikel 24 i forordning (EU) nr. 65/2011.

(15)  Artikel 12 og 25 i forordning (EU) nr. 65/2011.

(16)  SMR 1 (Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1)), SMR 4 (Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1)) og SMR 5 (Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7)).

(17)  Betalingsorganernes regnskaber og betalinger gennemgås af et uafhængigt organ (godkendelsesorganet), som aflægger beretning til Kommissionen i februar det følgende år. Inden den 30. april det år skal Kommissionen beslutte, om den kan godkende regnskabet (beslutning om finansiel regnskabsafslutning), eller om den skal bede om yderligere revision eller flere oplysninger. Kommissionen udfører også revision, som har til formål at kontrollere, at medlemsstaterne har fulgt EU-reglerne for at kontrollere, om udgifterne er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelsesrevision). På grundlag af disse revisioner kan Kommissionen pålægge medlemsstaterne en korrektion, og disse kan påberåbe sig en forligsprocedure. Når denne procedure er afsluttet, kan Kommissionen inkludere en finansiel korrektion i en overensstemmelsesbeslutning.

(18)  http://eca.europa.eu.

(19)  I Internationale Standarder om Revision (ISA) nr. 200 (Den uafhængige revisors overordnede mål og revisionens gennemførelse i overensstemmelse med Internationale Standarder om Revision) hedder det i A28: »Revisionsbevis er nødvendigt til at understøtte revisors konklusion og erklæringen. Det akkumuleres og opnås fortrinsvis fra revisionshandlinger, der udføres under revisionen. Det kan imidlertid også omfatte information, der er indhentet fra andre kilder, såsom foregående revisioner [...]«.

(20)  Forbeholdet vedrører ikke udgifterne til fuldførelse af tidligere (2000-2006) programmer (500 millioner euro) og førtiltrædelsesforanstaltninger vedrørende landbrug og udvikling i landdistrikterne (102 millioner euro).

(21)  S. 58 og 59 samt 79-81 i GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport.

(22)  Se punkt 83 i Europa-Parlamentets dechargebeslutning fra 2007.

(23)  Dokument D/413722/2009.

(24)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, FISKERI OG SUNDHED

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udvikling af landdistrikter | Miljø, fiskeri og sundhed | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1) |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 42 % | (67) | 56 % | (10) | 43 % | (77) | 48 % | 67 % | 55 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 58 % | (93) | 44 % | (8) | 57 % | (101) | 52 % | 33 % | 45 % |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| Fordelt på fejltyper |
| Ikke-kvantificerbare fejl: | 34 % | (32) | 75 % | (6) | 38 % | (38) | 48 % | 42 % | 38 % |
| Kvantificerbare fejl: | 66 % | (61) | 25 % | (2) | 62 % | (63) | 52 % | 58 % | 62 % |
| Støtteberettigelse | 69 % | (42) | 50 % | (1) | 68 % | (43) | 56 % | 22 % | 40 % |
| Forekomst | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 6 % | 7 % |
| Nøjagtighed | 31 % | (19) | 0 % | (0) | 30 % | (19) | 44 % | 72 % | 53 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 7,7 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 10,9 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 4,5 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Udvikling af landdistrikter

Miljø, fiskeri og sundhed

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

160

18

178

92

93

53

Forskud

0

0

0

0

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

160

18

178

92

93

53

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

42 %

(67)

56 %

(10)

43 %

(77)

48 %

67 %

55 %

var behæftet med en eller flere fejl

58 %

(93)

44 %

(8)

57 %

(101)

52 %

33 %

45 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Fordelt på fejltyper

Ikke-kvantificerbare fejl:

34 %

(32)

75 %

(6)

38 %

(38)

48 %

42 %

38 %

Kvantificerbare fejl:

66 %

(61)

25 %

(2)

62 %

(63)

52 %

58 %

62 %

Støtteberettigelse

69 %

(42)

50 %

(1)

68 %

(43)

56 %

22 %

40 %

Forekomst

0 %

(0)

50 %

(1)

2 %

(1)

0 %

6 %

7 %

Nøjagtighed

31 %

(19)

0 %

(0)

30 %

(19)

44 %

72 %

53 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

7,7 %

Øvre fejlgrænse

10,9 %

Nedre fejlgrænse

4,5 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler i gruppen af politikker blev stikprøven opdelt i segmenter.

BILAG 4.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Administrative procedurer og kontrolprocedurer | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af resultater | Implementering og kontrol af krydsoverensstemmelse | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | Ikke effektive
  1, 2, 3, 4, 5 | Delvis effektiv
  A, B, C | Delvis effektiv
  2, A, D, a | Ikke effektive |
| Spanien (Galicien) | Delvis effektive
  2, 3 | Delvis effektiv
  A, C, D | Delvis effektiv
  2, C, D, a | Delvis effektive |
| Italien (Lombardiet) | Delvis effektive
  1, 2, 3, 4 | Delvis effektiv
  A, C, D | Ikke effektiv
  4, A, B, C, D, a, b | Delvis effektive |
| Ungarn | Delvis effektive
  1, 3 | Delvis effektiv
  B, C, D | Delvis effektiv
  2, 4, B, D, a, b | Delvis effektive |
| Østrig | Delvis effektive
  1, 2 | Effektiv
  A | Effektiv
  a | Effektive |
| Finland | Delvis effektive
  1, 2, 4 | Delvis effektiv
  2, C, D | Delvis effektiv
  2, 4, A, D, a | Delvis effektive |
| 1 | Ineffektiv kontrol med hensyn til støtteberettigelsesbetingelser og forpligtelser (f.eks. medregning af ikke-støtteberettiget moms, dobbeltfinansiering). |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Administrative procedurer og kontrolprocedurer

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af resultater

Implementering og kontrol af krydsoverensstemmelse

Samlet vurdering

Danmark

Ikke effektive

1, 2, 3, 4, 5

Delvis effektiv

A, B, C

Delvis effektiv

2, A, D, a

Ikke effektive

Spanien (Galicien)

Delvis effektive

2, 3

Delvis effektiv

A, C, D

Delvis effektiv

2, C, D, a

Delvis effektive

Italien (Lombardiet)

Delvis effektive

1, 2, 3, 4

Delvis effektiv

A, C, D

Ikke effektiv

4, A, B, C, D, a, b

Delvis effektive

Ungarn

Delvis effektive

1, 3

Delvis effektiv

B, C, D

Delvis effektiv

2, 4, B, D, a, b

Delvis effektive

Østrig

Delvis effektive

1, 2

Effektiv

A

Effektiv

a

Effektive

Finland

Delvis effektive

1, 2, 4

Delvis effektiv

2, C, D

Delvis effektiv

2, 4, A, D, a

Delvis effektive

1

Ineffektiv kontrol med hensyn til støtteberettigelsesbetingelser og forpligtelser (f.eks. medregning af ikke-støtteberettiget moms, dobbeltfinansiering).

| 2 | Mangler i den administrative organisation og i den interne kontrol af kontrolundersøgelserne. |
| --- | --- |

2

Mangler i den administrative organisation og i den interne kontrol af kontrolundersøgelserne.

| 3 | Der var ikke et passende system til vurdering af, om omkostningerne i støtteansøgningen var rimelige. |
| --- | --- |

3

Der var ikke et passende system til vurdering af, om omkostningerne i støtteansøgningen var rimelige.

| 4 | Forkerte beregninger og betalinger (f.eks. ingen nedsættelse). |
| --- | --- |

4

Forkerte beregninger og betalinger (f.eks. ingen nedsættelse).

| 5 | Systematiske svagheder ved foranstaltningerne under afsnit II (dvs.ikke-arealrelaterede), som medførte, at der blev godkendt udgifter, som ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

5

Systematiske svagheder ved foranstaltningerne under afsnit II (dvs.ikke-arealrelaterede), som medførte, at der blev godkendt udgifter, som ikke var støtteberettigede.

| A | Utilstrækkelig information om omfanget af de gennemførte kontrolundersøgelser. |
| --- | --- |

A

Utilstrækkelig information om omfanget af de gennemførte kontrolundersøgelser.

| B | Uoverensstemmelser vedrørende antallet af de gennemførte kontrolundersøgelser. |
| --- | --- |

B

Uoverensstemmelser vedrørende antallet af de gennemførte kontrolundersøgelser.

| C | Kontrolundersøgelsernes kvalitet utilfredsstillende: misligholdelser ikke opdaget, og/eller kontrollen omfattede ikke alle tilsagn og forpligtelser. |
| --- | --- |

C

Kontrolundersøgelsernes kvalitet utilfredsstillende: misligholdelser ikke opdaget, og/eller kontrollen omfattede ikke alle tilsagn og forpligtelser.

| D | Mangler i planlægningen af kontrollen og dens timing (f.eks. kontrolundersøgelser udført efter landbrugsåret). |
| --- | --- |

D

Mangler i planlægningen af kontrollen og dens timing (f.eks. kontrolundersøgelser udført efter landbrugsåret).

| a | Ufuldstændige krav (f.eks. de nationale GLM-standarder var utilstrækkelige, der manglede krav med hensyn til visse SMR). |
| --- | --- |

a

Ufuldstændige krav (f.eks. de nationale GLM-standarder var utilstrækkelige, der manglede krav med hensyn til visse SMR).

| b | Den nationale gennemførelse af nitratdirektivet er ikke korrekt. |
| --- | --- |

b

Den nationale gennemførelse af nitratdirektivet er ikke korrekt.

BILAG 4.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, FISKERI OG SUNDHED

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Retten anbefalede, at der sammen med de berørte nationale myndigheder træffes effektive foranstaltninger for at undgå, at fiskeriprojekter får betalt udgifter, som ikke er støtteberettigede (GD MARE, punkt 3.76 i årsberetningen for 2009). | Under Den Europæiske Fiskerifond er kontrollen med støtteberettigede udgifter blevet skærpet i forhold til den kontrol, der blev udført under det tidligere finansielle instrument til udvikling af fiskeriet. | |
| Retten anbefalede en klar funktionsadskillelse mellem Kommissionens forskellige tjenester, og at der udvikles hensigtsmæssige formelle kontrolprocedurer for intern kontrol af betalinger til medlemsstaterne for programmer til udryddelse og overvågning af dyresygdomme (GD SANCO, punkt 3.76 i årsberetningen for 2009). | Kommissionens tjenester har præciseret funktionsadskillelsen og har truffet en række afhjælpende foranstaltninger, som for eksempel forenklingen af retsgrundlaget for programmerne i 2012. | |
| 2009 og 2008 | Retten gentog, at der på området udvikling af landdistrikter er behov for en yderligere indsats for at forenkle reglerne og betingelserne yderligere (jf. punkt 3.74 (1)). | Kommissionen har omarbejdet forordning (EF) nr. 1975/2006 og erstattet den med forordning (EU) nr. 65/2011 pr. 1. januar 2011.
  Den nye forordning præciserer i en vis grad bestemmelserne om kontrolprocedurer, krydsoverensstemmelse, nedsættelser, udelukkelser og inddrivelser.
  Kommissionen mener, at dette initiativ videreføres i bestemmelserne om FLP efter 2013, hvor der fastlægges en række forenklinger med hensyn til udvikling af landdistrikter.
  I sin udtalelse nr. 1/2012 om forslagene til lovgivning vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik pr. 2014 anerkendte Retten det arbejde, Kommissionen har gjort for at forenkle bestemmelserne om FLP, men mente, at retsgrundlaget for politikken stadig var for komplekst. | |
| 2008 | Retten anbefalede, at der træffes effektive foranstaltninger til at få løst de problemer, der blev påvist på politikområderne, miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse (GD ENV, MARE og SANCO, punkt 5.67 i årsberetningen for 2008). | Kommissionen har taget flere initiativer for at få løst de problemer, Retten havde påvist (jf. analysen vedrørende 2009). | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

Retten anbefalede, at der sammen med de berørte nationale myndigheder træffes effektive foranstaltninger for at undgå, at fiskeriprojekter får betalt udgifter, som ikke er støtteberettigede (GD MARE, punkt 3.76 i årsberetningen for 2009).

Under Den Europæiske Fiskerifond er kontrollen med støtteberettigede udgifter blevet skærpet i forhold til den kontrol, der blev udført under det tidligere finansielle instrument til udvikling af fiskeriet.

Retten anbefalede en klar funktionsadskillelse mellem Kommissionens forskellige tjenester, og at der udvikles hensigtsmæssige formelle kontrolprocedurer for intern kontrol af betalinger til medlemsstaterne for programmer til udryddelse og overvågning af dyresygdomme (GD SANCO, punkt 3.76 i årsberetningen for 2009).

Kommissionens tjenester har præciseret funktionsadskillelsen og har truffet en række afhjælpende foranstaltninger, som for eksempel forenklingen af retsgrundlaget for programmerne i 2012.

2009 og 2008

Retten gentog, at der på området udvikling af landdistrikter er behov for en yderligere indsats for at forenkle reglerne og betingelserne yderligere (jf. punkt 3.74 (1)).

Kommissionen har omarbejdet forordning (EF) nr. 1975/2006 og erstattet den med forordning (EU) nr. 65/2011 pr. 1. januar 2011.

Den nye forordning præciserer i en vis grad bestemmelserne om kontrolprocedurer, krydsoverensstemmelse, nedsættelser, udelukkelser og inddrivelser.

Kommissionen mener, at dette initiativ videreføres i bestemmelserne om FLP efter 2013, hvor der fastlægges en række forenklinger med hensyn til udvikling af landdistrikter.

I sin udtalelse nr. 1/2012 om forslagene til lovgivning vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik pr. 2014 anerkendte Retten det arbejde, Kommissionen har gjort for at forenkle bestemmelserne om FLP, men mente, at retsgrundlaget for politikken stadig var for komplekst.

2008

Retten anbefalede, at der træffes effektive foranstaltninger til at få løst de problemer, der blev påvist på politikområderne, miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse (GD ENV, MARE og SANCO, punkt 5.67 i årsberetningen for 2008).

Kommissionen har taget flere initiativer for at få løst de problemer, Retten havde påvist (jf. analysen vedrørende 2009).

---

(1)  Der blev fremsat lignende anbefalinger i punkt 5.66 i årsberetningen for 2008.

---

KAPITEL 5

Regionalpolitik, energi og transport

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politiske mål

Politiske instrumenter

Risici med hensyn til formel rigtighed

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Revisionsmyndigheder

Rettens undersøgelse af syv revisionsmyndigheder

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

Vurdering af afslutningen af programmerne for programmeringsperioden 2000-2006

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

GD for Regionalpolitik

GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen regionalpolitik, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 – Mobilitet og transport, 13 – Regionalpolitik og 32 – Energi. De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 5.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen regionalpolitik, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 – Mobilitet og transport, 13 – Regionalpolitik og 32 – Energi. De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 5.1
  .

Tabel 5.1 —   Regionalpolitik, energi og transport — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 06 | Mobilitet og transport | Administrative udgifter | 71 | Direkte central forvaltning |
| Land-, sø- og lufttransport | 150 | Direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning |
| Transeuropæiske net (TEN) | 833 | Direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning |
| Forskning inden for transport | 59 | Direkte central forvaltning |
| | 1 113 | |
| 13 | Regionalpolitik | Administrative udgifter | 84 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og andre regionale foranstaltninger | 25 841 | Delt forvaltning |
| Samhørighedsfonden | 6 450 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | 351 | Decentral forvaltning |
| Solidaritetsfonden | 269 | Indirekte central forvaltning |
| | 32 995 | |
| 32 | Energi | Administrative udgifter | 74 | Direkte central forvaltning |
| Transeuropæiske net (TEN) | 18 | Direkte central forvaltning |
| Konventionel og vedvarende energi | 591 | Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Nuklear energi | 121 | Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Forskning inden for energi | 159 | Direkte central forvaltning |
| | 963 | |
| Administrative udgifter i alt (35) | 229 | |
| Aktionsudgifter i alt | 34 842 | |
| Bestående af: | — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

06

Mobilitet og transport

Administrative udgifter

71

Direkte central forvaltning

Land-, sø- og lufttransport

150

Direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning

Transeuropæiske net (TEN)

833

Direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning

Forskning inden for transport

59

Direkte central forvaltning

1 113

13

Regionalpolitik

Administrative udgifter

84

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og andre regionale foranstaltninger

25 841

Delt forvaltning

Samhørighedsfonden

6 450

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

351

Decentral forvaltning

Solidaritetsfonden

269

Indirekte central forvaltning

32 995

32

Energi

Administrative udgifter

74

Direkte central forvaltning

Transeuropæiske net (TEN)

18

Direkte central forvaltning

Konventionel og vedvarende energi

591

Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/fælles forvaltning

Nuklear energi

121

Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/fælles forvaltning

Forskning inden for energi

159

Direkte central forvaltning

963

Administrative udgifter i alt (35)

229

Aktionsudgifter i alt

34 842

Bestående af:

—

1 469

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

33 373

Regnskabsårets betalinger i alt

35 071

Regnskabsårets forpligtelser i alt

42 964

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

| 5.2. | Regionalpolitik finansieres hovedsagelig over Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden. Disse fonde er (medmindre andet er fastsat i de specifikke regler, der gælder for den enkelte fond) underlagt de samme bestemmelser og forvaltes ofte af de samme myndigheder som Den Europæiske Socialfond (ESF). ESF, som omhandles i kapitel 6, omtales i dette kapitel, når der drøftes spørgsmål, der er fælles for alle fondene. |
| --- | --- |

5.2.

Regionalpolitik finansieres hovedsagelig over Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden. Disse fonde er (medmindre andet er fastsat i de specifikke regler, der gælder for den enkelte fond) underlagt de samme bestemmelser og forvaltes ofte af de samme myndigheder som Den Europæiske Socialfond (ESF). ESF, som omhandles i kapitel 6, omtales i dette kapitel, når der drøftes spørgsmål, der er fælles for alle fondene.

| 5.3. | Regionalpolitikken tegner sig for 94 % af udgifterne i denne gruppe af politikområder, mens de resterende 6 % vedrører områderne energi og transport. |
| --- | --- |

5.3.

Regionalpolitikken tegner sig for 94 % af udgifterne i denne gruppe af politikområder, mens de resterende 6 % vedrører områderne energi og transport.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politiske mål

Regionalpolitik

| 5.4. | Regionalpolitikken sigter mod at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner. |
| --- | --- |

5.4.

Regionalpolitikken sigter mod at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner.

Energi og transport

| 5.5. | Energi- og transportpolitikken sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige energi- og transportsystemer og -ydelser og udvikle innovative løsninger, som bidrager til at formulere og gennemføre disse politikker. |
| --- | --- |

5.5.

Energi- og transportpolitikken sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige energi- og transportsystemer og -ydelser og udvikle innovative løsninger, som bidrager til at formulere og gennemføre disse politikker.

Politiske instrumenter

Regionalpolitik

| 5.6. | EFRU og Samhørighedsfonden er hovedværktøjerne til gennemførelse af regionalpolitikken (1). EFRU finansierer infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, regionale økonomiske udviklingsinitiativer og aktiviteter til støtte for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2). I medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU, finansierer Samhørighedsfonden investeringer i infrastruktur på miljø- og transportområdet. |
| --- | --- |

5.6.

EFRU og Samhørighedsfonden er hovedværktøjerne til gennemførelse af regionalpolitikken (1). EFRU finansierer infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, regionale økonomiske udviklingsinitiativer og aktiviteter til støtte for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2). I medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU, finansierer Samhørighedsfonden investeringer i infrastruktur på miljø- og transportområdet.

| 5.7. | EFRU (med betalinger på 26 milliarder euro) og Samhørighedsfonden (med betalinger på 6 milliarder euro) tegnede sig for 98 % af udgifterne under budgetafsnit 13 i 2011 (3). |
| --- | --- |

5.7.

EFRU (med betalinger på 26 milliarder euro) og Samhørighedsfonden (med betalinger på 6 milliarder euro) tegnede sig for 98 % af udgifterne under budgetafsnit 13 i 2011 (3).

Forvaltning og kontrol af EFRU’s, ESF’s og Samhørighedsfondens udgifter

| 5.8. | Der gælder fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF (4), og fondene forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. I specifikke forordninger er der fastsat supplerende bestemmelser for hver enkelt fond. Disse fonde bruges til flerårige programmer. |
| --- | --- |

5.8.

Der gælder fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF (4), og fondene forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. I specifikke forordninger er der fastsat supplerende bestemmelser for hver enkelt fond. Disse fonde bruges til flerårige programmer.

| 5.9. | På grundlag af forslag fra medlemsstaterne godkender Kommissionen for hver programmeringsperiode de operationelle programmer (OP) og de vejledende finansieringsplaner, hvori også EU's og de nationale bidrag indgår (5). Projekterne under OP gennemføres af privatpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder eller lokale, regionale og nationale offentlige organer. |
| --- | --- |

5.9.

På grundlag af forslag fra medlemsstaterne godkender Kommissionen for hver programmeringsperiode de operationelle programmer (OP) og de vejledende finansieringsplaner, hvori også EU's og de nationale bidrag indgår (5). Projekterne under OP gennemføres af privatpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder eller lokale, regionale og nationale offentlige organer.

| 5.10. | I medlemsstaterne er udpegede forvaltningsmyndigheder og formidlende organer (6) ansvarlige for den daglige forvaltning. De udvælger de enkelte projekter og skal udføre kontrol med henblik på at forebygge, finde og korrigere fejl i de anmeldte udgifter og verificere, at projekterne rent faktisk gennemføres (»kontroller på første niveau«). Attesteringsmyndighederne kontrollerer, at »kontrollerne på første niveau« rent faktisk bliver udført, og – når det er relevant – udfører de yderligere kontrol, inden udgiftsanmeldelserne sendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

5.10.

I medlemsstaterne er udpegede forvaltningsmyndigheder og formidlende organer (6) ansvarlige for den daglige forvaltning. De udvælger de enkelte projekter og skal udføre kontrol med henblik på at forebygge, finde og korrigere fejl i de anmeldte udgifter og verificere, at projekterne rent faktisk gennemføres (»kontroller på første niveau«). Attesteringsmyndighederne kontrollerer, at »kontrollerne på første niveau« rent faktisk bliver udført, og – når det er relevant – udfører de yderligere kontrol, inden udgiftsanmeldelserne sendes til Kommissionen.

| 5.11. | Revisionsmyndighederne i medlemsstaterne har en central funktion med hensyn til at sikre, at de udgifter, der godtgøres under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden er formelt rigtige. Revisionsmyndighederne i medlemsstaterne skal udføre systemrevisioner og revisioner af foranstaltningerne (dvs. projekter eller grupper af projekter) med henblik på at give rimelig sikkerhed for, at programmernes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, og at de udgifter, der er attesteret under de enkelte OP, er formelt rigtige. De rapporterer til Kommissionen om disse revisioner i årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser (7). |
| --- | --- |

5.11.

Revisionsmyndighederne i medlemsstaterne har en central funktion med hensyn til at sikre, at de udgifter, der godtgøres under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden er formelt rigtige. Revisionsmyndighederne i medlemsstaterne skal udføre systemrevisioner og revisioner af foranstaltningerne (dvs. projekter eller grupper af projekter) med henblik på at give rimelig sikkerhed for, at programmernes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, og at de udgifter, der er attesteret under de enkelte OP, er formelt rigtige. De rapporterer til Kommissionen om disse revisioner i årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser (7).

| 5.12. | Ved starten af hver programmeringsperiode betaler Kommissionen et forfinansieringsbeløb til medlemsstaterne (8). Finansieringen af et projekt sker normalt i form af godtgørelse af omkostninger baseret på projektledernes udgiftsanmeldelser. Disse individuelle anmeldelser samles i periodiske udgiftsanmeldelser for hvert enkelt OP, som myndighederne i medlemsstaten attesterer og forelægger for Kommissionen. Den del, som EU medfinansierer, godtgøres derefter over EU-budgettet. |
| --- | --- |

5.12.

Ved starten af hver programmeringsperiode betaler Kommissionen et forfinansieringsbeløb til medlemsstaterne (8). Finansieringen af et projekt sker normalt i form af godtgørelse af omkostninger baseret på projektledernes udgiftsanmeldelser. Disse individuelle anmeldelser samles i periodiske udgiftsanmeldelser for hvert enkelt OP, som myndighederne i medlemsstaten attesterer og forelægger for Kommissionen. Den del, som EU medfinansierer, godtgøres derefter over EU-budgettet.

| 5.13. | Støtteberettigelsesreglerne fastsættes på nationalt eller undertiden regionalt niveau med forbehold for undtagelser i de specifikke forordninger, der gælder for de enkelte fonde. Medlemsstaterne har hovedansvaret for at forhindre eller opdage og korrigere uregelmæssige udgifter og for at indberette dette til Kommissionen. |
| --- | --- |

5.13.

Støtteberettigelsesreglerne fastsættes på nationalt eller undertiden regionalt niveau med forbehold for undtagelser i de specifikke forordninger, der gælder for de enkelte fonde. Medlemsstaterne har hovedansvaret for at forhindre eller opdage og korrigere uregelmæssige udgifter og for at indberette dette til Kommissionen.

| 5.13. | Fastsættelsen af støtteberettigelsesregler på nationalt niveau (artikel 56 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006) var et af de væsentligste elementer i forenklingen, som blev indført i programmeringsperioden 2007-2013. Formålet med at fastsætte støtteberettigelsesreglerne var at give medlemsstaterne mere fleksibilitet med hensyn til at tilpasse støtteberettigelsesreglerne til de specifikke behov i regionerne eller programmerne og med henblik på at harmonisere dem med de gældende regler for andre nationale offentlige ordninger. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Kommissionen skal skaffe sig sikkerhed for, at medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, som overholder kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt (9). Hvis Kommissionen konstaterer, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, der er attesteret og anmeldt, eller at forvaltnings- og kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, kan den afbryde eller suspendere betalingerne (10). Hvis medlemsstaten ikke trækker de uregelmæssige udgifter (som kan erstattes med udgifter, som er støtteberettigede) tilbage, eller hvis den undlader at afhjælpe de konstaterede systemsvagheder, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner, som kan medføre en nettonedsættelse af EU-finansieringen (11). |
| --- | --- |

5.14.

Kommissionen skal skaffe sig sikkerhed for, at medlemsstaterne har indført forvaltnings- og kontrolsystemer, som overholder kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt (9). Hvis Kommissionen konstaterer, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, der er attesteret og anmeldt, eller at forvaltnings- og kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, kan den afbryde eller suspendere betalingerne (10). Hvis medlemsstaten ikke trækker de uregelmæssige udgifter (som kan erstattes med udgifter, som er støtteberettigede) tilbage, eller hvis den undlader at afhjælpe de konstaterede systemsvagheder, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner, som kan medføre en nettonedsættelse af EU-finansieringen (11).

| 5.14. | Kommissionen gav i sin årlige aktivitetsrapport for 2011 en detaljeret vurdering af dens sikkerhed i forbindelse med etableringen af forvaltnings- og kontrolsystemer for hvert af de medfinansierede programmer samt en vurdering af, hvordan disse fungerer, såvel som en generel vurdering at de nationale kontrolsystemer.

  I tilfælde af systemmangler afbryder og/eller suspenderer Kommissionen betalingerne i sin funktion af tilsyn. Kommissionen beretter om udøvelsen af dette ansvar i sin årlige aktivitetsrapport. For 2011 beretter GD for Regionalpolitik om 70 afbrydelser af betalingsfrister og indledning af suspensionsprocedurer for 10 programmer. GD for Beskæftigelse beretter om afbrydelse af 21 anmodninger om mellemliggende betalinger og yderligere 3 suspensionsbeslutninger. |
| --- | --- |

5.14.

I tilfælde af systemmangler afbryder og/eller suspenderer Kommissionen betalingerne i sin funktion af tilsyn. Kommissionen beretter om udøvelsen af dette ansvar i sin årlige aktivitetsrapport. For 2011 beretter GD for Regionalpolitik om 70 afbrydelser af betalingsfrister og indledning af suspensionsprocedurer for 10 programmer. GD for Beskæftigelse beretter om afbrydelse af 21 anmodninger om mellemliggende betalinger og yderligere 3 suspensionsbeslutninger.

Energi og transport

| 5.15. | Den Europæiske Unions energipolitik skal bidrage til at forsyne borgerne og erhvervslivet med energi til overkommelige og konkurrencedygtige priser samt teknologisk avancerede energitjenesteydelser. Den fremmer bæredygtig energiproduktion og transport samt bæredygtigt forbrug og en sikker energitilførsel i EU og medlemsstaterne. Det væsentligste finansielle instrument er det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (»genopretningsprogrammet«), som yder finansiering til projekter, hovedsagelig i form af tilskud og subsidier. |
| --- | --- |

5.15.

Den Europæiske Unions energipolitik skal bidrage til at forsyne borgerne og erhvervslivet med energi til overkommelige og konkurrencedygtige priser samt teknologisk avancerede energitjenesteydelser. Den fremmer bæredygtig energiproduktion og transport samt bæredygtigt forbrug og en sikker energitilførsel i EU og medlemsstaterne. Det væsentligste finansielle instrument er det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (»genopretningsprogrammet«), som yder finansiering til projekter, hovedsagelig i form af tilskud og subsidier.

| 5.16. | Transportpolitikkerne skal udvikle det indre marked, øge konkurrencen og innovationen og integrere transportnettene. På dette område fremmer EU's politikker mobilitet, bæredygtig udvikling og transportsikkerhed. Transportprogrammet under programmet for transeuropæiske net (TEN-T) er det væsentligste finansielle instrument, som yder finansiering til store infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

5.16.

Transportpolitikkerne skal udvikle det indre marked, øge konkurrencen og innovationen og integrere transportnettene. På dette område fremmer EU's politikker mobilitet, bæredygtig udvikling og transportsikkerhed. Transportprogrammet under programmet for transeuropæiske net (TEN-T) er det væsentligste finansielle instrument, som yder finansiering til store infrastrukturprojekter.

| 5.17. | Betalingerne på området energi og transport under budgetafsnit 06 og 32 var på 2 milliarder euro i 2011 (12). |
| --- | --- |

5.17.

Betalingerne på området energi og transport under budgetafsnit 06 og 32 var på 2 milliarder euro i 2011 (12).

Forvaltning og kontrol af udgifterne til energi og transport

| 5.18. | Kommissionen (GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi) forvalter energi- og transportudgifterne ved direkte og indirekte central forvaltning (gennem to forvaltningsorganer og et fællesforetagende (13)) men også ved mekanismer for fælles forvaltning (f.eks. midlerne til nedlæggelse af kernekraftværker eller den europæiske finansieringsfacilitet for energieffektivitet). |
| --- | --- |

5.18.

Kommissionen (GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi) forvalter energi- og transportudgifterne ved direkte og indirekte central forvaltning (gennem to forvaltningsorganer og et fællesforetagende (13)) men også ved mekanismer for fælles forvaltning (f.eks. midlerne til nedlæggelse af kernekraftværker eller den europæiske finansieringsfacilitet for energieffektivitet).

| 5.19. | Kommissionen finansierer generelt projekter efter at have gennemført formelle indkaldelser af forslag til projekter. Betalingerne til godkendte projekter udbetales direkte af Kommissionen til modtagerne på grundlag af tilskudsaftaler eller Kommissionens finansieringsafgørelser. Støttemodtagerne er sædvanligvis medlemsstaternes myndigheder, men kan også være offentlige eller private virksomheder. Næsten alle beløb udbetales i rater: et forskud eller forfinansiering, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet, efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som skal godtgøre de støtteberettigede udgifter, som modtagerne har indberettet. |
| --- | --- |

5.19.

Kommissionen finansierer generelt projekter efter at have gennemført formelle indkaldelser af forslag til projekter. Betalingerne til godkendte projekter udbetales direkte af Kommissionen til modtagerne på grundlag af tilskudsaftaler eller Kommissionens finansieringsafgørelser. Støttemodtagerne er sædvanligvis medlemsstaternes myndigheder, men kan også være offentlige eller private virksomheder. Næsten alle beløb udbetales i rater: et forskud eller forfinansiering, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet, efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som skal godtgøre de støtteberettigede udgifter, som modtagerne har indberettet.

| 5.20. | De vigtigste elementer i Kommissionens kontrol af udgifterne er: evaluering af forslagene i forhold til nærmere beskrevne udvælgelses- og tildelingskriterier, information og vejledning til modtagerne og tilsyn og kontrol med gennemførelsen af projekterne på grundlag af finansielle og tekniske situationsrapporter, som modtagerne indsender. Hvis det er et krav i henhold til finansieringsaftalerne, skal udgiftsanmeldelserne attesteres af en uafhængig ekstern revisor eller et relevant nationalt organ. |
| --- | --- |

5.20.

De vigtigste elementer i Kommissionens kontrol af udgifterne er: evaluering af forslagene i forhold til nærmere beskrevne udvælgelses- og tildelingskriterier, information og vejledning til modtagerne og tilsyn og kontrol med gennemførelsen af projekterne på grundlag af finansielle og tekniske situationsrapporter, som modtagerne indsender. Hvis det er et krav i henhold til finansieringsaftalerne, skal udgiftsanmeldelserne attesteres af en uafhængig ekstern revisor eller et relevant nationalt organ.

| 5.21. | Herudover udfører Kommissionen efterfølgende revisioner, som skal påvise og korrigere fejl, som eventuelt ikke er blevet forhindret ved tidligere kontroller, og tilvejebringe rimelig sikkerhed for, at udgifterne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.21.

Herudover udfører Kommissionen efterfølgende revisioner, som skal påvise og korrigere fejl, som eventuelt ikke er blevet forhindret ved tidligere kontroller, og tilvejebringe rimelig sikkerhed for, at udgifterne er formelt rigtige.

Risici med hensyn til formel rigtighed

Regionalpolitik

| 5.22. | De væsentligste risici i forbindelse med udgifter under EFRU og Samhørighedsfonden er, at der finansieres projekter, som ikke overholder EU's bestemmelser og de nationale bestemmelser for offentlige indkøb, eller som ikke opfylder de støtteberettigelsesbetingelser, der er fastsat i EU-forordningerne eller i OP. Hertil kommer, at der også er risiko for, at modtagerne anmelder specifikke omkostninger, der ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

5.22.

De væsentligste risici i forbindelse med udgifter under EFRU og Samhørighedsfonden er, at der finansieres projekter, som ikke overholder EU's bestemmelser og de nationale bestemmelser for offentlige indkøb, eller som ikke opfylder de støtteberettigelsesbetingelser, der er fastsat i EU-forordningerne eller i OP. Hertil kommer, at der også er risiko for, at modtagerne anmelder specifikke omkostninger, der ikke er støtteberettigede.

| 5.22. | Kommissionen tilslutter sig denne vurdering, som anført i dens arbejdsdokument »Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009« (SEC(2011) 1179 af 5.10.2011). I dette dokument angiver Kommissionen konkrete foranstaltninger til at mindske disse risici (især yderligere vejledning og uddannelse for forvaltningsmyndighederne vedrørende identificerede risici, rettidig gennemførelse af finansielle korrektioner, afbrydelser og suspensionsprocedurer samt mere målrettede revisionsaktiviteter på de mest risikobetonede områder). |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Under gennemførelsen af OP står myndighederne i medlemsstaterne over for indbyrdes konkurrerende prioriteringer. På den ene side skal der udføres passende kontroller af, om udgifterne er formelt rigtige, mens det på den anden side skal sikres, at de EU-midler, der er stillet til rådighed, absorberes i tide. I praksis kan ønsket om at gennemføre programmet til tiden modarbejde en konsekvent anvendelse af solide kontroller. |
| --- | --- |

5.23.

Under gennemførelsen af OP står myndighederne i medlemsstaterne over for indbyrdes konkurrerende prioriteringer. På den ene side skal der udføres passende kontroller af, om udgifterne er formelt rigtige, mens det på den anden side skal sikres, at de EU-midler, der er stillet til rådighed, absorberes i tide. I praksis kan ønsket om at gennemføre programmet til tiden modarbejde en konsekvent anvendelse af solide kontroller.

| 5.23. | Kommissionen er enig i, at et sundt forvaltnings- og kontrolsystem er et system, der gør det muligt at attestere lovlige og formelt rigtige udgifter, mens det sikrer, at midlerne absorberes rettidigt. |
| --- | --- |

5.23.

| 5.24. | Hvis tilfælde af manglende overensstemmelse hverken påvises eller korrigeres af de forskellige kontrolniveauer i en medlemsstat eller af Kommissionen, kan det medføre, at der godtgøres ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet. |
| --- | --- |

5.24.

Hvis tilfælde af manglende overensstemmelse hverken påvises eller korrigeres af de forskellige kontrolniveauer i en medlemsstat eller af Kommissionen, kan det medføre, at der godtgøres ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet.

| 5.24. | Eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne kan løbe over flere år, har en overbetaling, som opdages i en betalingsanmodning, der godtgøres af Kommissionen, muligvis endnu ikke været igennem hele kontrolkæden på nationalt niveau og på EU-niveau på attesteringstidspunktet. |
| --- | --- |

5.24.

Energi og transport

| 5.25. | Den væsentligste risiko i forbindelse med udgifter under energi og transport er, at Kommissionen ikke opdager ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har anmeldt, før godtgørelsen finder sted. Ligesom i forbindelse med EFRU og Samhørighedsfonden er der også risici forbundet med manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb. For så vidt angår TEN-T mindskes disse risicis potentielle indvirkning på EU-budgettet af, at de støtteberettigede udgifter ofte overstiger det maksimum, der er fastsat i finansieringsaftalerne. |
| --- | --- |

5.25.

Den væsentligste risiko i forbindelse med udgifter under energi og transport er, at Kommissionen ikke opdager ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har anmeldt, før godtgørelsen finder sted. Ligesom i forbindelse med EFRU og Samhørighedsfonden er der også risici forbundet med manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb. For så vidt angår TEN-T mindskes disse risicis potentielle indvirkning på EU-budgettet af, at de støtteberettigede udgifter ofte overstiger det maksimum, der er fastsat i finansieringsaftalerne.

| 5.26. | Når en væsentlig andel af betalingerne koncentreres i en begrænset periode, kan det indvirke negativt på effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne og øge risikoen for fejl (jf. punkt 1.35). I 2011 blev 32 % af betalingerne målt i værdi under »genopretningsprogrammet« afholdt i december måned. Hertil kommer, at programmet tilstræber hurtig udbetaling, hvad der også kan gøre det vanskeligt at udføre tilstrækkelig kontrol. |
| --- | --- |

5.26.

Når en væsentlig andel af betalingerne koncentreres i en begrænset periode, kan det indvirke negativt på effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne og øge risikoen for fejl (jf. punkt 1.35). I 2011 blev 32 % af betalingerne målt i værdi under »genopretningsprogrammet« afholdt i december måned. Hertil kommer, at programmet tilstræber hurtig udbetaling, hvad der også kan gøre det vanskeligt at udføre tilstrækkelig kontrol.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.27. | I
  bilag 1.1, del 2
  , til kapitel 1 beskrives Rettens overordnede revisionstilgang og den valgte metode. Med hensyn til regionalpolitik, energi og transport skal følgende særlige punkter bemærkes:






  a) | Revisionen omfattede gennemgang af en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger (14) i medlemsstaterne og i Kommissionen. |
| --- | --- | --- |

5.27.

I
  bilag 1.1, del 2
  , til kapitel 1 beskrives Rettens overordnede revisionstilgang og den valgte metode. Med hensyn til regionalpolitik, energi og transport skal følgende særlige punkter bemærkes:

a)

Revisionen omfattede gennemgang af en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger (14) i medlemsstaterne og i Kommissionen.

| b) | Vurderingen af systemerne omfattede:






  — | revisionsmyndigheder for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2007-2013 (15) |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af systemerne omfattede:

—

revisionsmyndigheder for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2007-2013 (15)

| — | de procedurer, der er gennemført i Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til afslutningen af programmerne fra programmeringsperioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

de procedurer, der er gennemført i Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til afslutningen af programmerne fra programmeringsperioden 2000-2006

| — | en gennemgang af Kommissionens ledelsesudtalelser i den årlige aktivitetsrapport fra GD for Regionalpolitik, GD for Mobilitet og Transport samt GD for Energi. |
| --- | --- |

—

en gennemgang af Kommissionens ledelsesudtalelser i den årlige aktivitetsrapport fra GD for Regionalpolitik, GD for Mobilitet og Transport samt GD for Energi.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.28. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . Ved testen af stikprøven af transaktioner konstaterede Retten, at 59 % af de 180 reviderede betalinger var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på 6,0 % (16). |
| --- | --- |

5.28.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . Ved testen af stikprøven af transaktioner konstaterede Retten, at 59 % af de 180 reviderede betalinger var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på 6,0 % (16).

| 5.28. | Kommissionen bemærker, at fejlniveauet (den mest sandsynlige fejlværdi er 6,0 %) for tredje år i træk forbliver et godt stykke under de fejlniveauer, som blev rapporteret af Revisionsretten i perioden 2006-2008. Denne positive udvikling skyldes de styrkede kontrolbestemmelse fra programmeringsperioden 2007-2013 og dens strenge politik for afbrydelser/suspensioner, når der identificeres mangler, i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan fra 2008.

  Som vist i tabel 1.3 i kapitel 1 faldt den kombinerede mest sandsynlige fejlfrekvens for regionalpolitik, transport, energi og beskæftigelse og sociale anliggender betragteligt sammenlignet med 2010, fra 7,7 % til 5,1 %.


  Kommissionen vil fortsat koncentrere sin indsats om de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater. |
| --- | --- |

5.28.

Som vist i tabel 1.3 i kapitel 1 faldt den kombinerede mest sandsynlige fejlfrekvens for regionalpolitik, transport, energi og beskæftigelse og sociale anliggender betragteligt sammenlignet med 2010, fra 7,7 % til 5,1 %.

Kommissionen vil fortsat koncentrere sin indsats om de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater.

| 5.29. | For så vidt angår 62 % af de fejlbehæftede transaktioner vedrørende regionalpolitik mener Retten, at myndighederne i medlemsstaterne havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret i hvert fald nogle af fejlene, før de attesterede udgifterne over for Kommissionen. |
| --- | --- |

5.29.

For så vidt angår 62 % af de fejlbehæftede transaktioner vedrørende regionalpolitik mener Retten, at myndighederne i medlemsstaterne havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret i hvert fald nogle af fejlene, før de attesterede udgifterne over for Kommissionen.

| 5.29. | Kommissionen følger nøje op på disse sager for at sikre, at de pågældende systemer i fremtiden i højere grad kan forhindre fejl forud for attesteringen.

  Forvaltningsmyndighederne skal foretage dokumentkontrol for alle ansøgninger, der indsendes af modtagerne, før attesteringen af udgifterne. Kontrol på stedet af transaktioner kan dog også ske på et senere tidspunkt i gennemførelsen af projektet efter attesteringen og indtil afslutningen, hvilket forklarer, hvorfor en del af fejlene i Revisionsrettens stikprøve ikke kunne opdages (jf. desuden Kommissionens svar til punkt 5.22 og 5.24). Indvirkningen af kontrolsystemet med hensyn til at reducere fejlfrekvensen ses oftest kun i de efterfølgende år, efter at alle lag af kontroller er blevet gennemført. |
| --- | --- |

5.29.

Forvaltningsmyndighederne skal foretage dokumentkontrol for alle ansøgninger, der indsendes af modtagerne, før attesteringen af udgifterne. Kontrol på stedet af transaktioner kan dog også ske på et senere tidspunkt i gennemførelsen af projektet efter attesteringen og indtil afslutningen, hvilket forklarer, hvorfor en del af fejlene i Revisionsrettens stikprøve ikke kunne opdages (jf. desuden Kommissionens svar til punkt 5.22 og 5.24). Indvirkningen af kontrolsystemet med hensyn til at reducere fejlfrekvensen ses oftest kun i de efterfølgende år, efter at alle lag af kontroller er blevet gennemført.

| 5.30. | For så vidt angår regionalpolitikken konstaterede Retten svagheder ved de nationale myndigheders kontrol, navnlig ved »kontrollerne på første niveau« udført af forvaltningsmyndigheder og formidlende organer. |
| --- | --- |

5.30.

For så vidt angår regionalpolitikken konstaterede Retten svagheder ved de nationale myndigheders kontrol, navnlig ved »kontrollerne på første niveau« udført af forvaltningsmyndigheder og formidlende organer.

Overtrædelser af reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i en fjerdedel af transaktionerne

| 5.31. | Revisionerne i tidligere år har vist, at der navnlig er tendens til fejl i forbindelse med procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (17). I 2011 reviderede Retten 298 tilfælde af indgåelse af offentlige indkøbsaftaler vedrørende arbejder og tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne vedrørende 180 transaktioner, der var attesteret over for Kommissionen (18). Den samlede anslåede kontraktværdi af de offentlige indkøb, revisionen omfattede, er 6,7 milliarder euro (19). |
| --- | --- |

5.31.

Revisionerne i tidligere år har vist, at der navnlig er tendens til fejl i forbindelse med procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler (17). I 2011 reviderede Retten 298 tilfælde af indgåelse af offentlige indkøbsaftaler vedrørende arbejder og tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne vedrørende 180 transaktioner, der var attesteret over for Kommissionen (18). Den samlede anslåede kontraktværdi af de offentlige indkøb, revisionen omfattede, er 6,7 milliarder euro (19).

| 5.31. | Fejl i offentlige indkøbsprocedurer har at gøre med manglende overholdelse af reglerne for det indre marked og er ikke specifikke for samhørighedspolitikken, som det anføres i andre kapitler af denne beretning. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | I 25 % af de 180 transaktioner, revisionen omfattede, konstaterede Retten tilfælde af manglende overholdelse af EU’s regler og de nationale regler for offentlige indkøb. I 9 % af de reviderede transaktioner blev der konstateret alvorlige brud på disse regler (jf. eksempel 5.1). Disse fejl tegner sig for 44 % af alle de kvantificerbare fejl og udgør ca. 58 % af den skønnede fejlprocent for denne gruppe af politikområder. |
| --- | --- |

5.32.

I 25 % af de 180 transaktioner, revisionen omfattede, konstaterede Retten tilfælde af manglende overholdelse af EU’s regler og de nationale regler for offentlige indkøb. I 9 % af de reviderede transaktioner blev der konstateret alvorlige brud på disse regler (jf. eksempel 5.1). Disse fejl tegner sig for 44 % af alle de kvantificerbare fejl og udgør ca. 58 % af den skønnede fejlprocent for denne gruppe af politikområder.

| 5.32. | Selv om Kommissionen og Revisionsretten reviderer overholdelse af reglerne for offentlige indkøb på samme måde, anvender Kommissionen proportionale faste korrektioner i samhørighedspolitikken, og derved tages der hånd om risikoen for at skade EU-budgettet, ligesom der tages hensyn til uregelmæssighedernes art og grovhed.

  De faste satser anvendes af Kommissionen og af de fleste nationale myndigheder i forbindelse med pålæggelse af finansielle korrektioner for overtrædelser af regler for offentlige indkøb, herunder ved opfølgning på alle fejl mht. offentlige indkøb, der er rapporteret af Revisionsretten. |
| --- | --- |

5.32.

De faste satser anvendes af Kommissionen og af de fleste nationale myndigheder i forbindelse med pålæggelse af finansielle korrektioner for overtrædelser af regler for offentlige indkøb, herunder ved opfølgning på alle fejl mht. offentlige indkøb, der er rapporteret af Revisionsretten.

Eksempel 5.1 —   Alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb

| a) | Anvendelse af underhåndsaftale uden begrundelse: For så vidt angår et projekt under »genopretningsprogrammet« om bygning af en gasledning blev kontrakterne om anlægsarbejdet på andet og tredje stade af projektet uden afholdelse af udbud tildelt det konsortium, der fem år tidligere havde fået tildelt kontrakten om første stade af gasledningen. Det er ikke i overensstemmelse med EU's bestemmelser og de nationale gældende bestemmelser om offentlige indkøb. |
| --- | --- |

a)

Anvendelse af underhåndsaftale uden begrundelse: For så vidt angår et projekt under »genopretningsprogrammet« om bygning af en gasledning blev kontrakterne om anlægsarbejdet på andet og tredje stade af projektet uden afholdelse af udbud tildelt det konsortium, der fem år tidligere havde fået tildelt kontrakten om første stade af gasledningen. Det er ikke i overensstemmelse med EU's bestemmelser og de nationale gældende bestemmelser om offentlige indkøb.

| b) | Underhåndsaftale om supplerende arbejde, uden at der forelå uforudselige omstændigheder: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende vejbygning, blev supplerende arbejder i forbindelse med ændringer, som var foretaget, efter at den oprindelige plan var godkendt, tildelt den samme kontrahent direkte. De supplerende arbejder skyldtes ikke uforudselige omstændigheder, så der var tale om brud på reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

b)

Underhåndsaftale om supplerende arbejde, uden at der forelå uforudselige omstændigheder: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende vejbygning, blev supplerende arbejder i forbindelse med ændringer, som var foretaget, efter at den oprindelige plan var godkendt, tildelt den samme kontrahent direkte. De supplerende arbejder skyldtes ikke uforudselige omstændigheder, så der var tale om brud på reglerne for offentlige indkøb.

| c) | Kontrakt tildelt den eneste budgiver, selv om den planlagte prisnedsættelse ikke blev opnået under forhandlingerne: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af et slambehandlingsanlæg indkom der kun ét tilbud. Støttemodtageren fandt tilbuddet uacceptabelt, fordi dets høje pris var over det dobbelte af det anslåede budget. Støttemodtageren indledte derpå forhandlinger med den enlige budgiver. Efter forhandlingerne blev kontrakten tildelt med et nedslag i den tilbudte pris på kun 1 %. Når støttemodtageren ikke kunne forhandle sig frem til en bedre pris, burde han have konkluderet, at udbudsproceduren ikke havde givet resultat. |
| --- | --- |

c)

Kontrakt tildelt den eneste budgiver, selv om den planlagte prisnedsættelse ikke blev opnået under forhandlingerne: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af et slambehandlingsanlæg indkom der kun ét tilbud. Støttemodtageren fandt tilbuddet uacceptabelt, fordi dets høje pris var over det dobbelte af det anslåede budget. Støttemodtageren indledte derpå forhandlinger med den enlige budgiver. Efter forhandlingerne blev kontrakten tildelt med et nedslag i den tilbudte pris på kun 1 %. Når støttemodtageren ikke kunne forhandle sig frem til en bedre pris, burde han have konkluderet, at udbudsproceduren ikke havde givet resultat.

| d) | Kunstig opsplitning af udbud: For så vidt angår et EFRU-projekt vedrørende rådgivning til et nationalt ministerium blev en række mindre kontrakter om sammenlignelige eller identiske tjenesteydelser tildelt direkte. I henhold til EU's indkøbsbestemmelser og de nationale indkøbsbestemmelser skulle disse tjenesteydelser være blevet indkøbt samlet som én enkelt tjenesteydelse, og eftersom den samlede værdi så ville have oversteget en bestemt tærskel, skulle kontrakten først være tildelt efter en offentlig udbudsprocedure, som ville give flere budgivere mulighed for at indgive bud. |
| --- | --- |

d)

Kunstig opsplitning af udbud: For så vidt angår et EFRU-projekt vedrørende rådgivning til et nationalt ministerium blev en række mindre kontrakter om sammenlignelige eller identiske tjenesteydelser tildelt direkte. I henhold til EU's indkøbsbestemmelser og de nationale indkøbsbestemmelser skulle disse tjenesteydelser være blevet indkøbt samlet som én enkelt tjenesteydelse, og eftersom den samlede værdi så ville have oversteget en bestemt tærskel, skulle kontrakten først være tildelt efter en offentlig udbudsprocedure, som ville give flere budgivere mulighed for at indgive bud.

| e) | Væsentlige ændringer af omfanget af de arbejder, der er indgået kontrakt om: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af en ny metrolinje blev omfanget af og budgettet vedrørende en tilknyttet tjenesteydelseskontrakt ændret betydeligt, idet der blev involveret eksperter, som der ikke oprindelig var kalkuleret med. De supplerende opgaver, der skulle udføres, skyldtes ikke uforudselige omstændigheder, men den måde, den ordregivende myndighed havde planlagt projektet på. |
| --- | --- |

e)

Væsentlige ændringer af omfanget af de arbejder, der er indgået kontrakt om: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af en ny metrolinje blev omfanget af og budgettet vedrørende en tilknyttet tjenesteydelseskontrakt ændret betydeligt, idet der blev involveret eksperter, som der ikke oprindelig var kalkuleret med. De supplerende opgaver, der skulle udføres, skyldtes ikke uforudselige omstændigheder, men den måde, den ordregivende myndighed havde planlagt projektet på.

| 5.33. | I yderligere 16 % af de 180 reviderede transaktioner konstaterede Retten endvidere andre ikke kvantificerbare fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer. Disse fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt (f.eks. hvor bekendtgørelserne om indgåede kontrakter var offentliggjort for sent), mangler i udbudsbetingelserne eller proceduremæssige svagheder i forbindelse med evalueringen af tilbuddene. Disse fejl bidrager ikke til den fejlprocent, Retten har anslået (jf. punkt 5.28) (20). |
| --- | --- |

5.33.

I yderligere 16 % af de 180 reviderede transaktioner konstaterede Retten endvidere andre ikke kvantificerbare fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer. Disse fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt (f.eks. hvor bekendtgørelserne om indgåede kontrakter var offentliggjort for sent), mangler i udbudsbetingelserne eller proceduremæssige svagheder i forbindelse med evalueringen af tilbuddene. Disse fejl bidrager ikke til den fejlprocent, Retten har anslået (jf. punkt 5.28) (20).

| 5.33. | Kommissionen følger op på alle fejl, Revisionsretten har rapporteret, og vil anvende finansielle korrektioner, hvor det er passende og juridisk muligt. |
| --- | --- |

5.33.

Ikke-støtteberettigede omkostninger tegner sig for over halvdelen af alle kvantificerbare fejl, der blev påvist af Retten

| 5.34. | Retten konstaterede, at der var anmeldt ikke-støtteberettigede omkostninger i 12 % af de transaktioner, revisionen omfattede. De tegner sig for 56 % af alle de kvantificerbare fejl og udgør ca. 42 % af den anslåede fejlprocent i denne gruppe af politikområder (jf. eksempel 5.2). |
| --- | --- |

5.34.

Retten konstaterede, at der var anmeldt ikke-støtteberettigede omkostninger i 12 % af de transaktioner, revisionen omfattede. De tegner sig for 56 % af alle de kvantificerbare fejl og udgør ca. 42 % af den anslåede fejlprocent i denne gruppe af politikområder (jf. eksempel 5.2).

| 5.34. | Kommissionen søger at sikre, at støttemodtagerne og programmernes forvaltningsmyndigheder er bevidste om støtteberettigelsesreglerne. Dette kan gøres gennem uddannelse og vejledning, og for regionalpolitik bør forvaltningsmyndighederne viderebringe denne viden til alle organer med ansvar for forvaltning af midlerne. For regionalpolitikken giver Kommissionen, når den identificerer komplekse regler på programniveau, medlemsstaten anbefalinger om at forenkle reglerne.

  Kommissionen vil fortsat koncentrere sin indsat om de programmyndigheder, hvor der er identificeret risici (se også svar på punkterne 5.24 og 5.28). |
| --- | --- |

5.34.

Kommissionen vil fortsat koncentrere sin indsat om de programmyndigheder, hvor der er identificeret risici (se også svar på punkterne 5.24 og 5.28).

Eksempel 5.2 —   Ikke-støtteberettigede omkostninger

| a) | Manglende overholdelse af projektgodkendelsesbeslutningen: Et finansieringsteknisk instrument, som EFRU finansierede med henblik på ydelse af finansiel støtte til SMV'er, ydede også finansiering til store virksomheder. Det var ikke tilladt i henhold til den nationale beslutning om godkendelse af dette projekt. |
| --- | --- |

a)

Manglende overholdelse af projektgodkendelsesbeslutningen: Et finansieringsteknisk instrument, som EFRU finansierede med henblik på ydelse af finansiel støtte til SMV'er, ydede også finansiering til store virksomheder. Det var ikke tilladt i henhold til den nationale beslutning om godkendelse af dette projekt.

| b) | Der blev ikke taget hensyn til indtægterne fra salg af gamle maskiner, der blev udskiftet ved hjælp af EFRU-finansiering: For så vidt angår et EFRU-projekt vedrørende indkøb af maskiner til forarbejdning af metal burde der være taget hensyn til indtægterne fra salget af de gamle maskiner, der blev udskiftet, og dét ville have reduceret de udgifter, der blev anmeldt vedrørende købet af de nye maskiner. |
| --- | --- |

b)

Der blev ikke taget hensyn til indtægterne fra salg af gamle maskiner, der blev udskiftet ved hjælp af EFRU-finansiering: For så vidt angår et EFRU-projekt vedrørende indkøb af maskiner til forarbejdning af metal burde der være taget hensyn til indtægterne fra salget af de gamle maskiner, der blev udskiftet, og dét ville have reduceret de udgifter, der blev anmeldt vedrørende købet af de nye maskiner.

| c) | Manglende overholdelse af specifikke bestemmelser i nationale støtteberettigelsesregler: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af en motorvej blev der godtgjort omkostninger i relation til forsikringsmæssige og finansielle serviceydelser. Sådanne omkostninger er imidlertid ikke støtteberettigede i henhold til de nationale støtteberettigelsesregler. |
| --- | --- |

c)

Manglende overholdelse af specifikke bestemmelser i nationale støtteberettigelsesregler: For så vidt angår et samhørighedsfondsprojekt vedrørende bygning af en motorvej blev der godtgjort omkostninger i relation til forsikringsmæssige og finansielle serviceydelser. Sådanne omkostninger er imidlertid ikke støtteberettigede i henhold til de nationale støtteberettigelsesregler.

| d) | Anmeldelse af flere ikke-støtteberettigede omkostninger i forbindelse med et projekt: For så vidt angår et TEN-T-projekt vedrørende forundersøgelser med henblik på bygning af en tunnel var en faktura anmeldt to gange. Hertil kommer, at der manglede central dokumentation vedrørende offentlige udbud (f.eks. evalueringsudvalgets rapport og tilbudsgiverens vinderbud). Denne overanmeldelse indvirkede dog ikke på EU's budget, eftersom de samlede anmeldte omkostninger var væsentlig højere end maksimumsbidraget fra EU (jf. punkt 5.25). |
| --- | --- |

d)

Anmeldelse af flere ikke-støtteberettigede omkostninger i forbindelse med et projekt: For så vidt angår et TEN-T-projekt vedrørende forundersøgelser med henblik på bygning af en tunnel var en faktura anmeldt to gange. Hertil kommer, at der manglede central dokumentation vedrørende offentlige udbud (f.eks. evalueringsudvalgets rapport og tilbudsgiverens vinderbud). Denne overanmeldelse indvirkede dog ikke på EU's budget, eftersom de samlede anmeldte omkostninger var væsentlig højere end maksimumsbidraget fra EU (jf. punkt 5.25).

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Revisionsmyndigheder

| 5.35. | De forordninger, som fastlægger bestemmelserne om EFRU, ESF og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2007-2013, indførte betydelige ændringer for så vidt angår de nationale revisionsmyndigheders funktion og ansvar (21). |
| --- | --- |

5.35.

De forordninger, som fastlægger bestemmelserne om EFRU, ESF og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2007-2013, indførte betydelige ændringer for så vidt angår de nationale revisionsmyndigheders funktion og ansvar (21).

| 5.35. | Revisionsmyndighederne spiller en central rolle i proceduren for at opnå sikkerhed, fra begyndelsen af programmeringsperioden og indførelsen af systemer. Herefter udsender de hvert år en revisionserklæring om, hvordan Kommissionens forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, på grundlag af revisioner af forvaltnings- og kontrolsystemerne samt statistiske stikprøver af de transaktioner, der blev udført, i overensstemmelse med en revisionsstrategi. Derfor samarbejder og koordinerer Kommissionen tæt med revisionsmyndighederne og begyndte allerede i 2009 at revidere deres metoder og revisionsresultater, som beskrevet i det nedenstående. Dette bidrog til kapacitetsopbygningen ved at give rådgivning, retningslinjer og anbefalinger til revisionsmyndighederne gennem Kommissionens arbejde med gentagen kontrol. Forordningen giver Kommissionen mulighed for at sætte sin lid til en revisionsmyndigheds arbejde for dens sikkerhed under visse omstændigheder (artikel 73). |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | I de 27 medlemsstater er der oprettet 112 revisionsmyndigheder med henblik på de 434 OP vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. Mere end halvdelen af disse revisionsmyndigheder er ansvarlige for at revidere OP under alle tre fonde (dvs. EFRU, Samhørighedsfonden og ESF) i deres region, mens resten af revisionsmyndighederne reviderer specifikke OP (22) under én fond. |
| --- | --- |

5.36.

I de 27 medlemsstater er der oprettet 112 revisionsmyndigheder med henblik på de 434 OP vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. Mere end halvdelen af disse revisionsmyndigheder er ansvarlige for at revidere OP under alle tre fonde (dvs. EFRU, Samhørighedsfonden og ESF) i deres region, mens resten af revisionsmyndighederne reviderer specifikke OP (22) under én fond.

| 5.37. | De årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser giver oplysninger om den formelle rigtighed af EU-udgifterne under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden vedrørende programmeringsperioden 2007-2013 (23). Det er nødvendigt at foretage en effektiv verifikation af, at oplysningerne er nøjagtige og pålidelige, så Kommissionen kan bruge de resultater, som revisionsmyndighederne rapporterer i de årlige kontrolrapporter, som én af de vigtigste kilder til sikkerhed. I 2011 fik Kommissionen forelagt i alt 204 årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser (24) vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden og 117 årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser vedrørende ESF. |
| --- | --- |

5.37.

De årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser giver oplysninger om den formelle rigtighed af EU-udgifterne under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden vedrørende programmeringsperioden 2007-2013 (23). Det er nødvendigt at foretage en effektiv verifikation af, at oplysningerne er nøjagtige og pålidelige, så Kommissionen kan bruge de resultater, som revisionsmyndighederne rapporterer i de årlige kontrolrapporter, som én af de vigtigste kilder til sikkerhed. I 2011 fik Kommissionen forelagt i alt 204 årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser (24) vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden og 117 årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser vedrørende ESF.

| 5.37. | I deres årlige kontrolrapporter for 2011, gav GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne fra revisionerne og de resultater, revisionsmyndighederne rapporterede i deres årlige kontrolrapporter for 2011 (se side 63-66 i GD for Regionalpolitiks årlige aktivitetsrapport for 2011 og side 42-45 i GD for Beskæftigelses årlige aktivitetsrapport for 2011). |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | For så vidt angår 2011 gennemførte Retten sin egen undersøgelse af syv revisionsmyndigheder og vurderede Kommissionens arbejde med at føre tilsyn med revisionsmyndigheder (25). |
| --- | --- |

5.38.

For så vidt angår 2011 gennemførte Retten sin egen undersøgelse af syv revisionsmyndigheder og vurderede Kommissionens arbejde med at føre tilsyn med revisionsmyndigheder (25).

| 5.38. | På det regionalpolitiske område udførte Kommissionen revisioner helt eller delvist for at revidere 34 revisionsmyndigheders arbejde sidst i 2011 (heraf er revisionen af 29 myndigheder gennemført, 5 er undervejs) som følge af en risikoanalyse fra 2009, der opdateres hvert år. |
| --- | --- |

5.38.

Rettens undersøgelse af syv revisionsmyndigheder

| 5.39. | Bilag 5.2
  viser resultaterne af de individuelle centrale krav, der blev testet, og den samlede vurdering af de revisionsmyndigheder, der blev undersøgt. Ved udarbejdelsen af den samlede konklusion var Retten særlig opmærksom på de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser samt de elementer i revisionsmyndighedernes arbejde, der indvirkede direkte og væsentligt på de konklusioner, der er rapporteret i dem (26). |
| --- | --- |

5.39.

Bilag 5.2
  viser resultaterne af de individuelle centrale krav, der blev testet, og den samlede vurdering af de revisionsmyndigheder, der blev undersøgt. Ved udarbejdelsen af den samlede konklusion var Retten særlig opmærksom på de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser samt de elementer i revisionsmyndighedernes arbejde, der indvirkede direkte og væsentligt på de konklusioner, der er rapporteret i dem (26).

| 5.39. | Kommissionen tager Revisionsrettens resultater i betragtning i forbindelse med sin vurdering af de nationale revisionsmyndigheder med henblik på at tilskynde til forbedringer, hvor det stadig er nødvendigt, og for at sikre betingelserne for én enkelt revision i de kommende år. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | For hver af de syv revisionsmyndigheder i stikprøven gennemgik Retten:






  a) | arbejdsgange og revisionsmetoder |
| --- | --- | --- |

5.40.

For hver af de syv revisionsmyndigheder i stikprøven gennemgik Retten:

a)

arbejdsgange og revisionsmetoder

| b) | arbejdspapirer vedrørende op til fire systemrevisioner |
| --- | --- |

b)

arbejdspapirer vedrørende op til fire systemrevisioner

| c) | arbejdspapirer vedrørende en stikprøve på op til 25 revisioner af transaktioner og gentog mindst fem af disse revisioner |
| --- | --- |

c)

arbejdspapirer vedrørende en stikprøve på op til 25 revisioner af transaktioner og gentog mindst fem af disse revisioner

| d) | de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser for 2011 og de dertil knyttede arbejdspapirer. |
| --- | --- |

d)

de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser for 2011 og de dertil knyttede arbejdspapirer.

| 5.40. | Kommissionen bemærker sig, at dens metoder til revision af revisionsmyndigheders arbejde er i overensstemmelse med Revisionsrettens metoder. |
| --- | --- |

5.40.

| 5.41. | Af de syv revisionsmyndigheder, Retten undersøgte, vurderede den, at fire var »effektive«. For disse fire revisionsmyndigheders vedkommende betragtes de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser som pålidelige, og alle eller hovedparten af de centrale krav var opfyldt. |
| --- | --- |

5.41.

Af de syv revisionsmyndigheder, Retten undersøgte, vurderede den, at fire var »effektive«. For disse fire revisionsmyndigheders vedkommende betragtes de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser som pålidelige, og alle eller hovedparten af de centrale krav var opfyldt.

| 5.41. | Kommissionen deler Revisionsrettens vurdering af disse fire revisionsmyndigheder og kom til tilsvarende konklusioner gennem sine egne revisioner. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | For så vidt angår de tre øvrige revisionsmyndigheder gælder: |
| --- | --- |

5.42.

For så vidt angår de tre øvrige revisionsmyndigheder gælder:

| 5.42. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering og træffer korrigerende og forebyggende foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.42.

| a) | To revisionsmyndigheder blev vurderet til at være »delvis effektive«, fordi der blev konstateret problemer vedrørende en række centrale krav, og den fejlprocent, der var rapporteret i den årlige kontrolrapport, var ansat for lavt |
| --- | --- |

a)

To revisionsmyndigheder blev vurderet til at være »delvis effektive«, fordi der blev konstateret problemer vedrørende en række centrale krav, og den fejlprocent, der var rapporteret i den årlige kontrolrapport, var ansat for lavt

| a) | For de to revisionsmyndigheder, der blev vurderet til at være delvist effektive, accepterede Kommissionen i det ene tilfælde den indrapporterede revisionsudtalelse for dens egen sikkerhed med forbehold. I det andet tilfælde identificerede og korrigerede Kommissionen den ukorrekte ekstrapolation af fejl i revisionsprocessen, som anført i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

a)

| b) | En revisionsmyndighed blev vurderet til at være »ikke effektiv«, fordi der blev konstateret store problemer vedrørende næsten alle de centrale krav, og den fejlprocent, der var rapporteret i den årlige kontrolrapport, derfor blev anset for at være upålidelig. Kommissionen har bemærket samme problemer i forbindelse med denne revisionsmyndighed og derudover i forbindelse med andre aspekter ved systemerne til forvaltning og kontrol af de operationelle programmer, som denne revisionsmyndighed reviderer (jf. punkt 5.49 b)). |
| --- | --- |

b)

En revisionsmyndighed blev vurderet til at være »ikke effektiv«, fordi der blev konstateret store problemer vedrørende næsten alle de centrale krav, og den fejlprocent, der var rapporteret i den årlige kontrolrapport, derfor blev anset for at være upålidelig. Kommissionen har bemærket samme problemer i forbindelse med denne revisionsmyndighed og derudover i forbindelse med andre aspekter ved systemerne til forvaltning og kontrol af de operationelle programmer, som denne revisionsmyndighed reviderer (jf. punkt 5.49 b)).

| 5.43. | Retten identificerede følgende områder, hvor der bør ske forbedringer: |
| --- | --- |

5.43.

Retten identificerede følgende områder, hvor der bør ske forbedringer:

5.43.

| a) | For så vidt angår fire revisionsmyndigheder dækkede tjeklisterne ikke i tilstrækkelig grad de største risici med hensyn til udgifternes formelle rigtighed. Det gør sig navnlig gældende for kontrollernes omfang og for kontrolniveauet for så vidt angår offentlige indkøb, statsstøtteregler, indkomstskabende projekter og projektudvælgelsesprocedurer. For så vidt angår de finansieringstekniske instrumenter var den vejledning, Kommissionen havde udsendt, endnu ikke blevet indarbejdet i revisionsmyndighedernes tjeklister |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår fire revisionsmyndigheder dækkede tjeklisterne ikke i tilstrækkelig grad de største risici med hensyn til udgifternes formelle rigtighed. Det gør sig navnlig gældende for kontrollernes omfang og for kontrolniveauet for så vidt angår offentlige indkøb, statsstøtteregler, indkomstskabende projekter og projektudvælgelsesprocedurer. For så vidt angår de finansieringstekniske instrumenter var den vejledning, Kommissionen havde udsendt, endnu ikke blevet indarbejdet i revisionsmyndighedernes tjeklister

| a) | Som et resultat af Kommissionens omfattende undersøgelse af revisionsmyndighederne i 2009-2011 påviste Kommissionen også et behov for i visse tilfælde og ved særlige forhold at forbedre de eksisterende tjeklister, der anvendes af de nationale revisionsmyndigheder til revision af transaktioner. Som opfølgning sendte Kommissionens sin egen tjekliste til revisioner af transaktioner til medlemsstaternes revisionsmyndigheder i oktober 2011.

  Tjeklisterne dækker de spørgsmål, Revisionsretten rejste: offentlige indkøb, regler for statsstøtte, indkomstskabende projekter og projektudvælgelsesprocedurer. Hvad angår offentlige indkøb, har Kommissionen sendt en analyse til medlemsstaterne af de fejltyper, der er opdaget inden for samhørighed ved EU-revisioner i de foregående år, og har iværksat en øvelse med henblik på at indsamle bedste praksis og mulige svar fra medlemsstaterne for at rette op på sådanne fejl samt reducere forekomsten af disse fejl (se desuden punkt 6.29 (a)). |
| --- | --- |

a)

Tjeklisterne dækker de spørgsmål, Revisionsretten rejste: offentlige indkøb, regler for statsstøtte, indkomstskabende projekter og projektudvælgelsesprocedurer. Hvad angår offentlige indkøb, har Kommissionen sendt en analyse til medlemsstaterne af de fejltyper, der er opdaget inden for samhørighed ved EU-revisioner i de foregående år, og har iværksat en øvelse med henblik på at indsamle bedste praksis og mulige svar fra medlemsstaterne for at rette op på sådanne fejl samt reducere forekomsten af disse fejl (se desuden punkt 6.29 (a)).

| b) | For så vidt angår to revisionsmyndigheder var kvalitetskontrollen af revisionerne af systemerne og/eller transaktionerne ikke i overensstemmelse med deres egen revisionshåndbog, og for så vidt angår to andre revisionsmyndigheder var den ikke dokumenteret |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår to revisionsmyndigheder var kvalitetskontrollen af revisionerne af systemerne og/eller transaktionerne ikke i overensstemmelse med deres egen revisionshåndbog, og for så vidt angår to andre revisionsmyndigheder var den ikke dokumenteret

| c) | For så vidt angår to revisionsmyndigheder var metoden til udtagning af den stikprøve af projekter, der skulle revideres, ikke passende efter den vejledning, der var fastlagt af Koordinationsudvalget for Fondene (27), eller revisionsmyndigheden havde anvendt stikprøveudtagningsmetoden ukorrekt, hvilket medførte, at resultaterne af deres revisioner ikke kunne ekstrapoleres som krævet. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår to revisionsmyndigheder var metoden til udtagning af den stikprøve af projekter, der skulle revideres, ikke passende efter den vejledning, der var fastlagt af Koordinationsudvalget for Fondene (27), eller revisionsmyndigheden havde anvendt stikprøveudtagningsmetoden ukorrekt, hvilket medførte, at resultaterne af deres revisioner ikke kunne ekstrapoleres som krævet.

| c) | Kommissionen fandt tilsvarende svagheder under sine revisioner og intensiverer sine bestræbelser på at give vejledning om stikprøver. |
| --- | --- |

c)

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

| 5.44. | I 2011 udførte Kommissionen undersøgelser af en stikprøve af revisionsmyndigheder (28) og vurderede, på grundlag af en skrivebordsgennemgang, gennemførelsen af deres revisionsstrategi og pålideligheden af de fejlprocenter, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter. |
| --- | --- |

5.44.

I 2011 udførte Kommissionen undersøgelser af en stikprøve af revisionsmyndigheder (28) og vurderede, på grundlag af en skrivebordsgennemgang, gennemførelsen af deres revisionsstrategi og pålideligheden af de fejlprocenter, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter.

| 5.44. | I perioden 2009-2011 udførte Kommissionen 127 revisionsbesøg, som dækkede 34 revisionsmyndigheder inden for EFRU/Samhørighedsfonden, mens 78 revisionsbesøg dækkede 67 ESF-revisionsmyndigheder. Ved udgangen af 2011 var revisionsarbejdet, både skrivebordsgennemgangen og arbejdet på stedet, gennemført for 29 revisionsmyndigheder inden for EFRU/Samhørighedsfonden og 67 ESF-revisionsmyndigheder og dækkede en gennemgang af revisionerne af systemer, metoder, gentagen kontrol af revisioner af systemer samt revisioner af transaktioner på stedet.

  Kommissionen har desuden gennem skrivebordsgennemgang supplementeret med kontrolbesøg på stedet, hvor dette var nødvendigt, vurderet gennemførelsen af revisionsstrategien og pålideligheden af de fejlprocenter, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter for alle revisionsmyndighederne. |
| --- | --- |

5.44.

Kommissionen har desuden gennem skrivebordsgennemgang supplementeret med kontrolbesøg på stedet, hvor dette var nødvendigt, vurderet gennemførelsen af revisionsstrategien og pålideligheden af de fejlprocenter, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter for alle revisionsmyndighederne.

Vurdering af Kommissionens undersøgelser af en stikprøve af revisionsmyndigheder

| 5.45. | Retten gennemgik Kommissionens arbejdspapirer og dokumentation for GD for Regionalpolitiks vedkommende vedrørende 14 revisionsmyndigheder, som dækkede 39 OP, og for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions vedkommende vedrørende syv revisionsmyndigheder, som dækkede syv OP (29). |
| --- | --- |

5.45.

Retten gennemgik Kommissionens arbejdspapirer og dokumentation for GD for Regionalpolitiks vedkommende vedrørende 14 revisionsmyndigheder, som dækkede 39 OP, og for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions vedkommende vedrørende syv revisionsmyndigheder, som dækkede syv OP (29).

| 5.46. | Kommissionen fandt svagheder, der svarede til dem, Retten konstaterede i sine egne revisioner af revisionsmyndighederne (jf. punkt 5.42 og 5.43). |
| --- | --- |

5.46.

Kommissionen fandt svagheder, der svarede til dem, Retten konstaterede i sine egne revisioner af revisionsmyndighederne (jf. punkt 5.42 og 5.43).

| 5.46. | Kommissionen deler Revisionsrettens vurdering af revisionsmyndighedernes overholdelse af kravene og effektivitet. |
| --- | --- |

5.46.

| 5.47. | Retten konstaterede, at medlemsstaterne i alle de tilfælde, hvor Kommissionen afdækkede specifikke svagheder, fik meddelelse om, hvilke korrigerende foranstaltninger der burde træffes. |
| --- | --- |

5.47.

Retten konstaterede, at medlemsstaterne i alle de tilfælde, hvor Kommissionen afdækkede specifikke svagheder, fik meddelelse om, hvilke korrigerende foranstaltninger der burde træffes.

| 5.47. | I løbet af Kommissionens omfattende revision af revisionsmyndighederne gav Kommissionen målrettede anbefalinger til revisionsmyndighederne for, når det var nødvendigt, at rette op på de svagheder, der blev fundet.

  Dette bidrog til en omfattende kapacitetsopbygningsproces, der gjorde det muligt at forbedre arbejdet og generelt øge kvaliteten af resultaterne af revisioner af de revisionsmyndigheder, der blev revideret, hvilket gjorde det muligt for Kommissionen i nogle tilfælde at indgå artikel 73-aftaler og indhente yderligere erfaringer samt udbrede god praksis til alle revisionsmyndighederne. |
| --- | --- |

5.47.

Dette bidrog til en omfattende kapacitetsopbygningsproces, der gjorde det muligt at forbedre arbejdet og generelt øge kvaliteten af resultaterne af revisioner af de revisionsmyndigheder, der blev revideret, hvilket gjorde det muligt for Kommissionen i nogle tilfælde at indgå artikel 73-aftaler og indhente yderligere erfaringer samt udbrede god praksis til alle revisionsmyndighederne.

Vurdering af Kommissionens skrivebordsgennemgang af de årlige kontrolrapporter

| 5.48. | For alle 112 revisionsmyndigheders vedkommende kontrollerede Kommissionen, at de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser var i overensstemmelse med forordningens krav med hensyn til indhold og format. Det gjorde den ved at analysere relevante oplysninger, som revisionsmyndighederne havde rapporteret om forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion, og ved at kontrollere beregningen af den rapporterede fejlprocent. Ved denne gennemgang blev der også taget hensyn til andre oplysninger vedrørende overvågnings- og -kontrolsystemerne for OP, som Kommissionen havde adgang til. |
| --- | --- |

5.48.

For alle 112 revisionsmyndigheders vedkommende kontrollerede Kommissionen, at de årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser var i overensstemmelse med forordningens krav med hensyn til indhold og format. Det gjorde den ved at analysere relevante oplysninger, som revisionsmyndighederne havde rapporteret om forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion, og ved at kontrollere beregningen af den rapporterede fejlprocent. Ved denne gennemgang blev der også taget hensyn til andre oplysninger vedrørende overvågnings- og -kontrolsystemerne for OP, som Kommissionen havde adgang til.

| 5.48. | Analysen af de årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser er en omfattende proces i begyndelsen af hvert år. Den tager både hensyn til alle resultater af de nationale revisioner, som revisionsmyndighederne har modtaget gennem året, og resultaterne af Kommissionens og Revisionsrettens revisioner. Desuden udførte Kommissionen i 2012 kontrolbesøg på stedet i 11 medlemsstater for at indsamle yderligere bevismateriale/opnå forklaringer vedrørende de indsendte årlige kontrolrapporter, især hvad angår metoderne for beregning af fejlprocenterne. Resultaterne af denne analyse er den primære kilde i proceduren for at opnå sikkerhed som forklaret i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

5.48.

| 5.49. | For så vidt angår 2011 mente Kommissionen, at de fejlprocenter, revisionsmyndighederne rapporterede i de årlige kontrolrapporter, er: |
| --- | --- |

5.49.

For så vidt angår 2011 mente Kommissionen, at de fejlprocenter, revisionsmyndighederne rapporterede i de årlige kontrolrapporter, er:

5.49.

| a) | pålidelige for så vidt angår 363 af de 434 OP (84 %). Disse 363 OP tegner sig for 67 % af de anslåede udgifter under programmeringsperioden 2007-2013 |
| --- | --- |

a)

pålidelige for så vidt angår 363 af de 434 OP (84 %). Disse 363 OP tegner sig for 67 % af de anslåede udgifter under programmeringsperioden 2007-2013

| b) | ikke-pålidelige for så vidt angår 71 OP (16 %). Disse 71 OP tegner sig for 33 % af de anslåede udgifter vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. For disse OP's vedkommende beregnede Kommissionen igen fejlprocenten på grundlag af sin egen vurdering af, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerede, eller anvendte en fast fejlprocent. Disse justerede fejlprocenter anvendte GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion derefter til at opstille et skøn over beløbet for »betalinger forbundet med risiko« i sine årlige aktivitetsrapporter (30) (jf. punkt 5.66 og 6.24). |
| --- | --- |

b)

ikke-pålidelige for så vidt angår 71 OP (16 %). Disse 71 OP tegner sig for 33 % af de anslåede udgifter vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. For disse OP's vedkommende beregnede Kommissionen igen fejlprocenten på grundlag af sin egen vurdering af, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerede, eller anvendte en fast fejlprocent. Disse justerede fejlprocenter anvendte GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion derefter til at opstille et skøn over beløbet for »betalinger forbundet med risiko« i sine årlige aktivitetsrapporter (30) (jf. punkt 5.66 og 6.24).

| b) | Når Kommissionen kunne genberegne fejlprocenten, betyder det, at den fandt yderligere, pålidelige oplysninger enten i selve den årlige kontrolrapport eller efter at have kommunikeret med revisionsmyndigheden. Kommissionen meddelte den pågældende revisionsmyndighed de genberegnede fejlprocenter, således at revisionsmyndigheden vil kunne give mere pålidelige oplysninger i den næste proces.

  Derfor fremlægger Kommissionen i de respektive årlige aktivitetsrapporter de fejlprocenter, den kunne genberegne, adskilt fra dem, Kommissionen anså for at være upålidelige. Kun for de upålidelige fejlprocenter blev risikoen vurderet på grundlag af faste satser. Dette udgjorde 9 % og 7 % af de betalinger, der i alt blev foretaget i 2011 for henholdsvis GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse. |
| --- | --- |

b)

Derfor fremlægger Kommissionen i de respektive årlige aktivitetsrapporter de fejlprocenter, den kunne genberegne, adskilt fra dem, Kommissionen anså for at være upålidelige. Kun for de upålidelige fejlprocenter blev risikoen vurderet på grundlag af faste satser. Dette udgjorde 9 % og 7 % af de betalinger, der i alt blev foretaget i 2011 for henholdsvis GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse.

| 5.50. | Samlet set mener Retten, at den tilgang, Kommissionen har anvendt, principielt er hensigtsmæssig. Kommissionens mulighed for at validere og, om fornødent, justere de fejlprocenter, de nationale revisionsmyndigheder fremlægger i deres årlige kontrolrapporter, er dog begrænset, eftersom forordningerne ikke indeholder et krav om, at revisionsmyndighederne skal give Kommissionen oplysninger om deres revisioner af transaktionerne. For så vidt angår de årlige kontrolrapporter for 2011 tilrettelagde GD for Regionalpolitik derfor kontrolbesøg hos 12 revisionsmyndigheder i 11 medlemsstater for at få klarhed over, hvordan den fejlprocent, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter, blev beregnet. Også GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion foretog supplerende undersøgelser af 12 OP efter at have gennemgået de årlige kontrolrapporter. |
| --- | --- |

5.50.

Samlet set mener Retten, at den tilgang, Kommissionen har anvendt, principielt er hensigtsmæssig. Kommissionens mulighed for at validere og, om fornødent, justere de fejlprocenter, de nationale revisionsmyndigheder fremlægger i deres årlige kontrolrapporter, er dog begrænset, eftersom forordningerne ikke indeholder et krav om, at revisionsmyndighederne skal give Kommissionen oplysninger om deres revisioner af transaktionerne. For så vidt angår de årlige kontrolrapporter for 2011 tilrettelagde GD for Regionalpolitik derfor kontrolbesøg hos 12 revisionsmyndigheder i 11 medlemsstater for at få klarhed over, hvordan den fejlprocent, der blev rapporteret i de årlige kontrolrapporter, blev beregnet. Også GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion foretog supplerende undersøgelser af 12 OP efter at have gennemgået de årlige kontrolrapporter.

| 5.50. | Kommissionen hilser Revisionsrettens vurdering velkommen for andet år i træk, da analysen af de årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelserne udgør et nøgleelement i proceduren for at opnå sikkerhed i de årlige aktivitetsrapporter. De kontrolbesøg, som GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse organiserede på grundlag af tvivl eller identificerede risici, gjorde det muligt at forbedre tilliden til de rapporterede fejlprocenter eller i nogle tilfælde at give et solidt grundlag for genberegning af fejlprocenterne efter aftale med revisionsmyndigheden. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Retten mener, at Kommissionen drog rimelige konklusioner af sin gennemgang af de årlige kontrolrapporter, og at den på grundlag af sin vurdering havde justeret de rapporterede fejlprocenter, hvor det var nødvendigt. |
| --- | --- |

5.51.

Retten mener, at Kommissionen drog rimelige konklusioner af sin gennemgang af de årlige kontrolrapporter, og at den på grundlag af sin vurdering havde justeret de rapporterede fejlprocenter, hvor det var nødvendigt.

Vurdering af afslutningen af programmerne for programmeringsperioden 2000-2006

| 5.52. | Betalingerne til den enkelte programmeringsperiode fortsætter sædvanligvis i nogle år efter, at perioden er afsluttet. For så vidt angår programmeringsperioden 2000-2006 havde de endelige støttemodtagere lov til at afholde udgifter frem til udgangen af juni 2009 (med nogle undtagelser). |
| --- | --- |

5.52.

Betalingerne til den enkelte programmeringsperiode fortsætter sædvanligvis i nogle år efter, at perioden er afsluttet. For så vidt angår programmeringsperioden 2000-2006 havde de endelige støttemodtagere lov til at afholde udgifter frem til udgangen af juni 2009 (med nogle undtagelser).

| 5.53. | Ved afslutning af et OP forstås den finansielle afregning af alle udestående EU-budgetforpligtelser over for programmet i form af udbetaling af det endelige restbeløb til medlemsstaten, frigørelse af uudnyttede beløb eller inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb. |
| --- | --- |

5.53.

Ved afslutning af et OP forstås den finansielle afregning af alle udestående EU-budgetforpligtelser over for programmet i form af udbetaling af det endelige restbeløb til medlemsstaten, frigørelse af uudnyttede beløb eller inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb.

| 5.54. | Retten bemærkede for nylig i en særberetning, at med hensyn til de programmer, hvor Kommissionen ikke fuldt ud kan forlade sig på, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt, er Kommissionen selv nødt til at foretage den endelige vurdering af den resterende fejlrisiko ved programmerne i forbindelse med den afslutningsproces, som er i gang (31). |
| --- | --- |

5.54.

Retten bemærkede for nylig i en særberetning, at med hensyn til de programmer, hvor Kommissionen ikke fuldt ud kan forlade sig på, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt, er Kommissionen selv nødt til at foretage den endelige vurdering af den resterende fejlrisiko ved programmerne i forbindelse med den afslutningsproces, som er i gang (31).

| 5.54. | Kommissionens sikkerhed for programmerne for 2000-2006 blev opbygget i løbet af årene, nemlig via Kommissionens tjenestegrenes omfattende revisionsarbejde.

  Kommissionens tjenestegrene har derved fået indgående kendskab til revisionsresultaterne og risiciene i forbindelse med hver medlemsstat, hvilket skaber et solidt grundlag for analysen af afslutningserklæringerne. |
| --- | --- |

5.54.

Kommissionens tjenestegrene har derved fået indgående kendskab til revisionsresultaterne og risiciene i forbindelse med hver medlemsstat, hvilket skaber et solidt grundlag for analysen af afslutningserklæringerne.

| 5.55. | Medlemsstaterne skal sende Kommissionen tre dokumenter med henblik på afslutningen af hvert program:






  a) | forvaltningsmyndighedens endelige gennemførelsesrapport om opfyldelsen af programmets mål og anvendelsen af de finansielle midler |
| --- | --- | --- |

5.55.

Medlemsstaterne skal sende Kommissionen tre dokumenter med henblik på afslutningen af hvert program:

a)

forvaltningsmyndighedens endelige gennemførelsesrapport om opfyldelsen af programmets mål og anvendelsen af de finansielle midler

| b) | afslutningsorganets erklæring med et sammendrag af konklusionerne af den kontrol, der er gennemført i programmeringsperioden, og en vurdering af holdbarheden af anmodningen om endelig betaling og af den formelle rigtighed af de transaktioner, der er omfattet af den attesterede udgiftsanmeldelse |
| --- | --- |

b)

afslutningsorganets erklæring med et sammendrag af konklusionerne af den kontrol, der er gennemført i programmeringsperioden, og en vurdering af holdbarheden af anmodningen om endelig betaling og af den formelle rigtighed af de transaktioner, der er omfattet af den attesterede udgiftsanmeldelse

| c) | betalingsmyndighedens attesterede udgiftsanmeldelse ledsaget af en anmodning om endelig betaling, hvis saldoen er i medlemsstatens favør. |
| --- | --- |

c)

betalingsmyndighedens attesterede udgiftsanmeldelse ledsaget af en anmodning om endelig betaling, hvis saldoen er i medlemsstatens favør.

| 5.56. | Når Kommissionen har godkendt den endelige gennemførelsesrapport og gennemgået afslutningsdokumenterne, fastlægger den det endelige beløb, der skal udbetales, inddrives eller frigøres. Hvis den endelige fejlforekomst efter Kommissionens validering overstiger 2 % af de samlede støtteberettigede udgifter, pålægger Kommissionen en finansiel korrektion, før den udbetaler det endelige restbeløb eller anmoder om tilbagebetaling. |
| --- | --- |

5.56.

Når Kommissionen har godkendt den endelige gennemførelsesrapport og gennemgået afslutningsdokumenterne, fastlægger den det endelige beløb, der skal udbetales, inddrives eller frigøres. Hvis den endelige fejlforekomst efter Kommissionens validering overstiger 2 % af de samlede støtteberettigede udgifter, pålægger Kommissionen en finansiel korrektion, før den udbetaler det endelige restbeløb eller anmoder om tilbagebetaling.

| 5.56. | Under lovgivningsrammen for 2000-2006 skulle medlemsstaterne revidere en stikprøve af transaktioner, der tager udgangspunkt i risici og sikrer repræsentativitet, hvad angår de vigtigste organer og støttemodtagere.

  Den fejlprocent, som afslutningsorganet har indberettet ved afslutningen, skal derfor analyseres grundigt. Der skal tages hensyn til alle afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har iværksat under gennemførelsen, i konklusionen vedrørende frekvensen af fejl og resterende fejlrisici, inden de mulige yderligere korrektioner evalueres (se Kommissionens retningslinjer for afslutning, afsnit 3.6, 3.7 og 4.2 i bilag 2).


  Hvis Kommissionen på grundlag af denne analyse påviser en resterende risiko på over 2 %, anvendes en finansiel korrektion. |
| --- | --- |

5.56.

Den fejlprocent, som afslutningsorganet har indberettet ved afslutningen, skal derfor analyseres grundigt. Der skal tages hensyn til alle afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har iværksat under gennemførelsen, i konklusionen vedrørende frekvensen af fejl og resterende fejlrisici, inden de mulige yderligere korrektioner evalueres (se Kommissionens retningslinjer for afslutning, afsnit 3.6, 3.7 og 4.2 i bilag 2).

Hvis Kommissionen på grundlag af denne analyse påviser en resterende risiko på over 2 %, anvendes en finansiel korrektion.

| 5.57. | Hvis afslutningen skal være effektiv, skal afslutningserklæringerne være pålidelige, og Kommissionen skal adressere eventuelle væsentlige svagheder i disse dokumenter. Retten vurderede, om medlemsstaternes afslutningsdokumenter var pålidelige, og om Kommissionens behandling af dokumenterne havde været hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

5.57.

Hvis afslutningen skal være effektiv, skal afslutningserklæringerne være pålidelige, og Kommissionen skal adressere eventuelle væsentlige svagheder i disse dokumenter. Retten vurderede, om medlemsstaternes afslutningsdokumenter var pålidelige, og om Kommissionens behandling af dokumenterne havde været hensigtsmæssig.

| 5.58. | Rettens undersøgelse dækkede den indledende fase i afslutningsprocessen og var baseret på:






  a) | en gennemgang af procedurer, manualer og tjeklister samt overvågnings- og rapporteringsværktøjer i GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion |
| --- | --- | --- |

5.58.

Rettens undersøgelse dækkede den indledende fase i afslutningsprocessen og var baseret på:

a)

en gennemgang af procedurer, manualer og tjeklister samt overvågnings- og rapporteringsværktøjer i GD for Regionalpolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion

| b) | en undersøgelse af Kommissionens vurdering af afslutningsdokumenterne vedrørende en stikprøve på 31 OP (under både EFRU og ESF) i otte medlemsstater (32), hvoraf ingen var blevet afsluttet formelt, da revisionen fandt sted |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af Kommissionens vurdering af afslutningsdokumenterne vedrørende en stikprøve på 31 OP (under både EFRU og ESF) i otte medlemsstater (32), hvoraf ingen var blevet afsluttet formelt, da revisionen fandt sted

| c) | besøg hos ni afslutningsorganer i to medlemsstater, som var ansvarlige for 14 af de 31 programmer i stikprøven, inklusive en analyse af de data, der ligger til grund for oplysningerne i deres afslutningsdokumenter. |
| --- | --- |

c)

besøg hos ni afslutningsorganer i to medlemsstater, som var ansvarlige for 14 af de 31 programmer i stikprøven, inklusive en analyse af de data, der ligger til grund for oplysningerne i deres afslutningsdokumenter.

| 5.57 og 5.58. | Revisionsretten undersøgte Kommissionens indledende vurdering af de afslutningsdokumenter, medlemsstaterne havde indgivet i Revisionsrettens stikprøve, idet afslutningsprocessen for disse programmer blev indledt på tidspunktet for Revisionsrettens revision. Kommissionen havde inden Revisionsrettens revision påvist og analyseret de svagheder i afslutningserklæringerne, som Revisionsretten påpeger. Kommissionen håndtere disse svagheder i løbet af afslutningsprocessen efter Revisionsrettens revision, og yderligere revision er foretaget eller foretages efter behov i øjeblikket efter den indledende vurdering af afslutningsdokumenterne med henblik på at drage konklusioner om den resterende fejlrisiko. Finansielle korrektioner blev anvendt, hvor det var passende. |
| --- | --- |

5.57 og 5.58.

| 5.59. | Retten konstaterede, at Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne havde taget skridt, som betød, at afslutningsprocessen var bedre forberedt end i de foregående programmeringsperioder, f.eks. ved at udsende retningslinjerne tidligt og regelmæssigt drøfte afslutningsspørgsmål. |
| --- | --- |

5.59.

Retten konstaterede, at Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne havde taget skridt, som betød, at afslutningsprocessen var bedre forberedt end i de foregående programmeringsperioder, f.eks. ved at udsende retningslinjerne tidligt og regelmæssigt drøfte afslutningsspørgsmål.

| 5.59. | Kommissionen har også nøje overvåget forvaltnings- og kontrolsystemerne samt revisionsarbejdet under gennemførelsen af programmeringsperioden 2000-2006 indtil afslutningsprocessen.

  Med henblik på at forbedre afslutningsprocessen for programmerne for 2000-2006 blev retningslinjerne til medlemsstaterne om afslutningen af strukturfondene offentliggjort i august 2006 tids nok for afslutningsprocessens påbegyndelse. Kommissionen drøftede spørgsmål vedrørende afslutningen med medlemsstaternes kontrolmyndigheder under deres regelmæssige årlige bilaterale møder. Kommissionen organiserede seminarer om afslutning med medlemsstaterne i september 2008 og december 2009, udarbejdede en liste over »ofte stillede spørgsmål« og afholdt tekniske møder med de organer, der er ansvarlige for at udarbejde afslutningserklæringerne. |
| --- | --- |

5.59.

Med henblik på at forbedre afslutningsprocessen for programmerne for 2000-2006 blev retningslinjerne til medlemsstaterne om afslutningen af strukturfondene offentliggjort i august 2006 tids nok for afslutningsprocessens påbegyndelse. Kommissionen drøftede spørgsmål vedrørende afslutningen med medlemsstaternes kontrolmyndigheder under deres regelmæssige årlige bilaterale møder. Kommissionen organiserede seminarer om afslutning med medlemsstaterne i september 2008 og december 2009, udarbejdede en liste over »ofte stillede spørgsmål« og afholdt tekniske møder med de organer, der er ansvarlige for at udarbejde afslutningserklæringerne.

| 5.60. | Retten afdækkede imidlertid svagheder, som undergraver pålideligheden af nogle af de afslutningsdokumenter, medlemsstaterne havde indsendt til Kommissionen, og fremhævede svagheder ved Kommissionens procedurer for den indledende vurdering af afslutningsdokumenterne. Indsendelse af upålidelige dokumenter fra medlemsstaterne lægger yderligere pres på Kommissionen, som så er nødt til selv at udføre mere arbejde for at sikre, at programmerne afsluttes uden en væsentlig restfejlforekomst. |
| --- | --- |

5.60.

Retten afdækkede imidlertid svagheder, som undergraver pålideligheden af nogle af de afslutningsdokumenter, medlemsstaterne havde indsendt til Kommissionen, og fremhævede svagheder ved Kommissionens procedurer for den indledende vurdering af afslutningsdokumenterne. Indsendelse af upålidelige dokumenter fra medlemsstaterne lægger yderligere pres på Kommissionen, som så er nødt til selv at udføre mere arbejde for at sikre, at programmerne afsluttes uden en væsentlig restfejlforekomst.

| 5.60. | Kommissionen mener at have vurderet alle sager i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder forud for Revisionsrettens revision og behandlet alle identificerede risici på passende vis. |
| --- | --- |

5.60.

| 5.61. | Nogle af de afslutningsdokumenter, som Retten gennemgik, var behæftet med følgende problemer: |
| --- | --- |

5.61.

Nogle af de afslutningsdokumenter, som Retten gennemgik, var behæftet med følgende problemer:

5.61.

| a) | Kontrollen på andet niveau, som udføres i medlemsstaterne og danner grundlag for afslutningserklæringerne, var behæftet med en række specifikke svagheder |
| --- | --- |

a)

Kontrollen på andet niveau, som udføres i medlemsstaterne og danner grundlag for afslutningserklæringerne, var behæftet med en række specifikke svagheder

| a) | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering med hensyn til fem ud af de 10 tilfælde, der lå til grund for Revisionsrettens bemærkning.

  Revisionsrettens observation var generelt baseret på Kommissionens analyse af afslutningserklæringerne på tidspunktet for revisionen. Kommissionen iværksatte efterfølgende de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe problemerne og mindske de resterende fejlrisici i disse tilfælde. I de resterende tilfælde finder Kommissionen, at kontrol på andet niveau blev udført og indberettet på tilfredsstillende vis i afslutningserklæringerne. |
| --- | --- |

a)

Revisionsrettens observation var generelt baseret på Kommissionens analyse af afslutningserklæringerne på tidspunktet for revisionen. Kommissionen iværksatte efterfølgende de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe problemerne og mindske de resterende fejlrisici i disse tilfælde. I de resterende tilfælde finder Kommissionen, at kontrol på andet niveau blev udført og indberettet på tilfredsstillende vis i afslutningserklæringerne.

| b) | Afslutningserklæringerne indeholdt ufuldstændige oplysninger |
| --- | --- |

b)

Afslutningserklæringerne indeholdt ufuldstændige oplysninger

| b) | Kommissionen identificerede de samme problemer i to tilfælde, som lå til grund for Revisionsrettens bemærkning i dens revision. Hensigtsmæssige finansielle korrektioner vil blive foreslået ved afslutning.

  For de to resterende tilfælde har Kommissionens tjenestegrene vurderet oplysningernes fuldstændighed i afslutningserklæringen efter en grundig analyse. |
| --- | --- |

b)

For de to resterende tilfælde har Kommissionens tjenestegrene vurderet oplysningernes fuldstændighed i afslutningserklæringen efter en grundig analyse.

| c) | Afslutningsorganerne i en række medlemsstater indsendte erklæringer med uberettigede reduktioner af endelige fejlforekomster samt udtalelser, der ikke var i overensstemmelse med resultaterne af kontrollen (jf.
  tabel 5.2
  ). |
| --- | --- |

c)

Afslutningsorganerne i en række medlemsstater indsendte erklæringer med uberettigede reduktioner af endelige fejlforekomster samt udtalelser, der ikke var i overensstemmelse med resultaterne af kontrollen (jf.
  tabel 5.2
  ).

| c) | I de tre tilfælde, som er anført i tabel 5.2, anser Kommissionen, at reduktionen af fejlprocenter er blevet behørigt begrundet.

  Kommissionens tjenestegrene har vurderet revisionserklæringerne fra afslutningsorganerne i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder på baggrund af alle tilgængelige revisionsresultater og -dokumentation og medlemsstaternes anvendelse af egenkorrektioner, som gik videre end individuelle fejl påvist i den reviderede stikprøve. I alle tilfælde iværksatte Kommissionens tjenestegrene de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe problemerne, herunder afbrydelse af afslutningsprocessen, anmodning om yderligere oplysninger og iværksættelse af en proces, der sigter mod gennemførelse af påkrævede finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens tjenestegrene har vurderet revisionserklæringerne fra afslutningsorganerne i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder på baggrund af alle tilgængelige revisionsresultater og -dokumentation og medlemsstaternes anvendelse af egenkorrektioner, som gik videre end individuelle fejl påvist i den reviderede stikprøve. I alle tilfælde iværksatte Kommissionens tjenestegrene de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe problemerne, herunder afbrydelse af afslutningsprocessen, anmodning om yderligere oplysninger og iværksættelse af en proces, der sigter mod gennemførelse af påkrævede finansielle korrektioner.

Tabel 5.2 —   Effekten af uberettigede reduktioner af de endelige fejlforekomster, der blev rapporteret i afslutningserklæringerne

| Operationelt program | Samlede attesterede udgifter



  (euro) | Fejlforekomst før udelukkelse af atypiske fejl | Rapporteret fejlforekomst |
| --- | --- | --- | --- |
| Steiermark: mål nr. 2, EFRU | 1 643 131 021 | 2,9 % | 0,7 % |
| West Midlands: mål nr. 2, EFRU | 2 131 670 207 | 10,6 % | 6,47 % |
| Merseyside: mål nr. 1, EFRU | 2 495 941 228 | 2,8 % | 1,1 % |
| Sicilien: mål nr. 1, EFRU | 5 557 834 587 | 11,0 % | 1,2 % |
| Spanien: lokaludvikling, mål nr. 1, EFRU | 1 644 137 526 | 6,7 % | 1,2 % |
| Note: I yderligere to tilfælde (Frankrig, mål nr. 3 under ESF og Det Forenede Kongerige, West Wales and the Valleys, mål nr. 1 under EFRU), kunne effekten af reduktionen ikke kvantificeres på grundlag af oplysningerne i afslutningsdokumenterne. Reduktionen i det spanske EFRU-program vedrører den del, som blev gennemført af den lokale forvaltning, og som tegner sig for ca. 25 % af de samlede udgifter til programmet. |

Operationelt program

Samlede attesterede udgifter

(euro)

Fejlforekomst før udelukkelse af atypiske fejl

Rapporteret fejlforekomst

Steiermark: mål nr. 2, EFRU

1 643 131 021

2,9 %

0,7 %

West Midlands: mål nr. 2, EFRU

2 131 670 207

10,6 %

6,47 %

Merseyside: mål nr. 1, EFRU

2 495 941 228

2,8 %

1,1 %

Sicilien: mål nr. 1, EFRU

5 557 834 587

11,0 %

1,2 %

Spanien: lokaludvikling, mål nr. 1, EFRU

1 644 137 526

6,7 %

1,2 %

Note: I yderligere to tilfælde (Frankrig, mål nr. 3 under ESF og Det Forenede Kongerige, West Wales and the Valleys, mål nr. 1 under EFRU), kunne effekten af reduktionen ikke kvantificeres på grundlag af oplysningerne i afslutningsdokumenterne. Reduktionen i det spanske EFRU-program vedrører den del, som blev gennemført af den lokale forvaltning, og som tegner sig for ca. 25 % af de samlede udgifter til programmet.

| 5.62. | De problemer, som Retten konstaterede i medlemsstaternes afslutningserklæringer, gør det vanskeligt for Kommissionen at vurdere erklæringerne og de underliggende oplysninger. I de undersøgte sager var Kommissionens vurdering behæftet med en række proceduresvagheder, især med hensyn til kontakten mellem de forskellige tjenester og overvågningen og rapporteringen i forbindelse med afslutningsprocessen, samt en række mangler ved Kommissionens kontrol. |
| --- | --- |

5.62.

De problemer, som Retten konstaterede i medlemsstaternes afslutningserklæringer, gør det vanskeligt for Kommissionen at vurdere erklæringerne og de underliggende oplysninger. I de undersøgte sager var Kommissionens vurdering behæftet med en række proceduresvagheder, især med hensyn til kontakten mellem de forskellige tjenester og overvågningen og rapporteringen i forbindelse med afslutningsprocessen, samt en række mangler ved Kommissionens kontrol.

| 5.62. | Kommissionen mener, at dens afslutningsprocedure har gjort det muligt at påvise resterende materielle risici ved afslutning og afhjælper dem ved at foretage yderligere revision og/eller anvende hensigtsmæssige finansielle korrektioner.

  Høringer mellem Kommissionens tjenestegrene blev i alle tilfælde gennemført i overensstemmelse med de fastlagte procedurer med undtagelse af enkelte tilfælde, hvor konstateret manglende indberetning til andre tjenestegrene ikke medførte nogen risiko. Kommissionen understreger, at kvaliteten af indberetningen er blevet forbedret med tiden, efterhånden som oplysninger af bedre kvalitet om den igangværende analyse blev tilgængelige. Kommissionen bemærker, at de kontroller, som Revisionsretten rapporterer som manglende, faktisk blev udført af forskellige tjenestegrene inden for generaldirektoraterne. |
| --- | --- |

5.62.

Høringer mellem Kommissionens tjenestegrene blev i alle tilfælde gennemført i overensstemmelse med de fastlagte procedurer med undtagelse af enkelte tilfælde, hvor konstateret manglende indberetning til andre tjenestegrene ikke medførte nogen risiko. Kommissionen understreger, at kvaliteten af indberetningen er blevet forbedret med tiden, efterhånden som oplysninger af bedre kvalitet om den igangværende analyse blev tilgængelige. Kommissionen bemærker, at de kontroller, som Revisionsretten rapporterer som manglende, faktisk blev udført af forskellige tjenestegrene inden for generaldirektoraterne.

| 5.63. | Retten noterede også, at i fire ud af seks reviderede programmer, hvor der blev foretaget finansielle korrektioner i løbet af programmeringsperioden, fortsatte fejlforekomsterne efterfølgende med at være høje, hvilket viser, at forvaltnings- og kontrolsystemerne vedvarende var svage. Det betyder, at Kommissionen er nødt til at udføre yderligere arbejde for at opnå tilstrækkelig sikkerhed ved afslutningen af programmerne. |
| --- | --- |

5.63.

Retten noterede også, at i fire ud af seks reviderede programmer, hvor der blev foretaget finansielle korrektioner i løbet af programmeringsperioden, fortsatte fejlforekomsterne efterfølgende med at være høje, hvilket viser, at forvaltnings- og kontrolsystemerne vedvarende var svage. Det betyder, at Kommissionen er nødt til at udføre yderligere arbejde for at opnå tilstrækkelig sikkerhed ved afslutningen af programmerne.

| 5.63. | Kommissionen beklager, at den resterende fejlrisiko for de fire nævnte programmer ved afslutningen stadig kan være høj trods de finansielle korrektioner i løbet af programmeringsperioden. Derfor har Kommissionen, uanset de finansielle korrektioner, der allerede er foretaget, systematisk vurderet den resterende fejlrisiko ved afslutningen af alle programmer og udfører yderligere kontroller for at mindske risikoen.

  Kommissionen har desuden medtaget programmer, hvor der fortsat er en række udestående spørgsmål, i sine afslutningsrevisioner for ligeledes at opnå en høj grad af sikkerhed for disse programmer ved programafslutningen. |
| --- | --- |

5.63.

Kommissionen har desuden medtaget programmer, hvor der fortsat er en række udestående spørgsmål, i sine afslutningsrevisioner for ligeledes at opnå en høj grad af sikkerhed for disse programmer ved programafslutningen.

| 5.64. | I betragtning af de problemer, Retten konstaterede – navnlig med hensyn til de uberettigede reduktioner af de endelige fejlforekomster – mener den, at der vedrørende fem af de 31 reviderede programmer er en risiko for, at afslutningen kan blive baseret på upålidelige afslutningsdokumenter, medmindre Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger i de efterfølgende etaper. |
| --- | --- |

5.64.

I betragtning af de problemer, Retten konstaterede – navnlig med hensyn til de uberettigede reduktioner af de endelige fejlforekomster – mener den, at der vedrørende fem af de 31 reviderede programmer er en risiko for, at afslutningen kan blive baseret på upålidelige afslutningsdokumenter, medmindre Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger i de efterfølgende etaper.

| 5.64. | Kommissionen finder, at de resterende risici i alle de tilfælde, som Revisionsretten nævner, er tilstrækkeligt omhandlet i den igangværende afslutningsproces. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig vurdering af afslutningsdokumenterne og har iværksat de nødvendige foranstaltninger for at løse de påviste problemer, herunder afbrydelse af afslutningsprocessen, anmodning om yderligere oplysninger, gennemførelse af afslutningsrevisioner og anvendelse af finansielle korrektioner for visse programmer (se desuden Kommissionens svar til punkt 5.61 (c)). |
| --- | --- |

5.64.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 5.65. | Retten vurderede årlige aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer for 2011 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi. Specielt med hensyn til den formelle rigtighed af betalinger, der var godkendt i 2011:






  a) | vurderede Retten de forbehold, der var givet udtryk for i de årlige aktivitetsrapporter |
| --- | --- | --- |

5.65.

Retten vurderede årlige aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer for 2011 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi. Specielt med hensyn til den formelle rigtighed af betalinger, der var godkendt i 2011:

a)

vurderede Retten de forbehold, der var givet udtryk for i de årlige aktivitetsrapporter

| b) | kontrollerede Retten, hvor konsekvent og nøjagtigt Kommissionen havde beregnet restfejlfrekvensen og beløbene for »betalinger forbundet med risiko«. |
| --- | --- |

b)

kontrollerede Retten, hvor konsekvent og nøjagtigt Kommissionen havde beregnet restfejlfrekvensen og beløbene for »betalinger forbundet med risiko«.

GD for Regionalpolitik

| 5.66. | GD for Regionalpolitik skønnede, at der var en risiko for, at mellem 3,1 % og 6,8 % af de mellemliggende betalinger vedrørende programmeringsperioden 2007-2013, der blev godkendt i 2011 (sidstnævnte udgjorde ca. 29,8 milliarder euro i alt), var fejlbehæftede. Denne vurdering af de betalinger, der er forbundet med risiko, omfatter samtlige OP, såvel dem, der er omfattet af et forbehold, som dem, der ikke er omfattet af et forbehold. Antallet af de OP, som har givet GD for Regionalpolitik anledning til at udtrykke forbehold, steg fra 98 i 2010 til 123 i 2011. Det skyldtes, at Kommissionen anvendte en skærpet vurdering. I alt udgjorde omfanget af de finansielle forbehold, GD for Regionalpolitik har givet udtryk for, 31 % af de samlede betalingsbevillinger, der blev godkendt i året. Ifølge den årlige aktivitetsrapport svarede effekten af disse forbehold til mellem 1,9 % og 4,3 % af de betalinger, GD for Regionalpolitik godkendte i 2011. |
| --- | --- |

5.66.

GD for Regionalpolitik skønnede, at der var en risiko for, at mellem 3,1 % og 6,8 % af de mellemliggende betalinger vedrørende programmeringsperioden 2007-2013, der blev godkendt i 2011 (sidstnævnte udgjorde ca. 29,8 milliarder euro i alt), var fejlbehæftede. Denne vurdering af de betalinger, der er forbundet med risiko, omfatter samtlige OP, såvel dem, der er omfattet af et forbehold, som dem, der ikke er omfattet af et forbehold. Antallet af de OP, som har givet GD for Regionalpolitik anledning til at udtrykke forbehold, steg fra 98 i 2010 til 123 i 2011. Det skyldtes, at Kommissionen anvendte en skærpet vurdering. I alt udgjorde omfanget af de finansielle forbehold, GD for Regionalpolitik har givet udtryk for, 31 % af de samlede betalingsbevillinger, der blev godkendt i året. Ifølge den årlige aktivitetsrapport svarede effekten af disse forbehold til mellem 1,9 % og 4,3 % af de betalinger, GD for Regionalpolitik godkendte i 2011.

| 5.66. | Kommissionen hilser Revisionsrettens henvisning til Kommissionens strengere vurdering af risikoengagementet velkommen, som havde til formål at imødegå de bemærkninger, Revisionsretten fremsatte i sine tidligere årsrapporter. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Retten noterer, at GD for Regionalpolitik gav udtryk for forbehold vedrørende de OP fra programmingsperioden 2000-2006, hvor medlemsstaten endnu ikke havde foretaget passende korrektion for de svagheder, der var konstateret under afslutningsprocessen. Kommissionen kvantificerede ikke disse forbehold (som den omtaler som forbehold »af hensyn til omdømmet«). Som det fremgår af Rettens arbejde, er der stadig risiko for, at afslutningen kan være foretaget på grundlag af upålidelige afslutningsdokumenter, hvorved de finansielle korrektioner kan være utilstrækkelige (jf. punkt 5.60 og 5.61 samt særberetning nr. 3/2012, punkt 65-67). |
| --- | --- |

5.67.

Retten noterer, at GD for Regionalpolitik gav udtryk for forbehold vedrørende de OP fra programmingsperioden 2000-2006, hvor medlemsstaten endnu ikke havde foretaget passende korrektion for de svagheder, der var konstateret under afslutningsprocessen. Kommissionen kvantificerede ikke disse forbehold (som den omtaler som forbehold »af hensyn til omdømmet«). Som det fremgår af Rettens arbejde, er der stadig risiko for, at afslutningen kan være foretaget på grundlag af upålidelige afslutningsdokumenter, hvorved de finansielle korrektioner kan være utilstrækkelige (jf. punkt 5.60 og 5.61 samt særberetning nr. 3/2012, punkt 65-67).

| 5.67. | Som anført i Kommissionens svar til punkt 5.62 er det Kommissionens holdning, at afslutningsprocessen har givet mulighed for at påvise resterende materielle risici ved afslutning. Kommissionen har indført afhjælpende foranstaltninger for at imødegå identificerede risici ved programafslutningen. Kommissionen foretager specifikke afslutningsrevisioner for at kontrollere og validere kvaliteten af afslutningserklæringen på grundlag af en risikovurdering.

  Oplysningerne fra afslutningsorganet er baseret på kumulative oplysninger fra samtlige revisionskilder (medlemsstaternes, Revisionsrettens og Kommissionens revisioner), herunder fra yderligere påkrævede revisioner foretaget af afslutningsorganet ved programafslutningen. |
| --- | --- |

5.67.

Oplysningerne fra afslutningsorganet er baseret på kumulative oplysninger fra samtlige revisionskilder (medlemsstaternes, Revisionsrettens og Kommissionens revisioner), herunder fra yderligere påkrævede revisioner foretaget af afslutningsorganet ved programafslutningen.

GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi

| 5.68. | GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi skønnede, at ca. 4,5 % af de betalinger, der blev godkendt i 2011 i relation til sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, var behæftet med fejl. Begge GD'er gav derfor udtryk for forbehold for hvert af disse to udgiftsprogrammer. I alt omfatter de forbehold, som GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi gav udtryk for, henholdsvis 25,7 % og 18,8 % af de samlede betalingsbevillinger, der blev godkendt i året. Den samlede effekt af disse to forbehold svarede til 0,9 % og 0,8 % af de betalinger, som henholdsvis GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi havde godkendt. |
| --- | --- |

5.68.

GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi skønnede, at ca. 4,5 % af de betalinger, der blev godkendt i 2011 i relation til sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, var behæftet med fejl. Begge GD'er gav derfor udtryk for forbehold for hvert af disse to udgiftsprogrammer. I alt omfatter de forbehold, som GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi gav udtryk for, henholdsvis 25,7 % og 18,8 % af de samlede betalingsbevillinger, der blev godkendt i året. Den samlede effekt af disse to forbehold svarede til 0,9 % og 0,8 % af de betalinger, som henholdsvis GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi havde godkendt.

| 5.69. | Retten konstaterede følgende forhold: |
| --- | --- |

5.69.

Retten konstaterede følgende forhold:

5.69.

| a) | For så vidt angår både GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi mener Retten, at beløbet for »betalinger, der er forbundet med risiko« er ansat for lavt for så vidt angår den del af udgifterne, der vedrører syvende rammeprogram. I begge tilfælde er det forbehold, der vedrører syvende rammeprogram, baseret på resultaterne af revisioner udført af GD for Forskning og GD for Informationssamfundet. GD for Mobilitet og Transports og GD for Energis revisioner af projekter under syvende rammeprogram viste imidlertid fejlprocenter, der lå væsentligt over den anslåede fejlprocent for rammeprogrammet som helhed |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår både GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi mener Retten, at beløbet for »betalinger, der er forbundet med risiko« er ansat for lavt for så vidt angår den del af udgifterne, der vedrører syvende rammeprogram. I begge tilfælde er det forbehold, der vedrører syvende rammeprogram, baseret på resultaterne af revisioner udført af GD for Forskning og GD for Informationssamfundet. GD for Mobilitet og Transports og GD for Energis revisioner af projekter under syvende rammeprogram viste imidlertid fejlprocenter, der lå væsentligt over den anslåede fejlprocent for rammeprogrammet som helhed

| a) | Det er Kommissionens holdning, at begge generaldirektorater fulgte de stående instrukser, da de kvantificerede risikoengagementet for FP7, ved at benytte de bedste oplysninger, som var til rådighed.

  Idet generaldirektoraterne GD for Energi og GD for Mobilitet og Transport forvalter et lille antal FP7-projekter, foretog de et lille antal FP7-revisioner. Da man fandt, at dette ikke var tilstrækkelig repræsentativt, vurderede Kommissionen, at det var passende at benytte resultaterne af det betragteligt større antal tilfældige, repræsentative FP7-revisioner, som GD for Forskning og Innovation og GD for Informationssamfundet og Medier havde gennemført.


  Fra og med 2012 vil de af Kommissionens generaldirektorater, der forvalter forskningsprojekter, have en fælles repræsentativ revisionsstikprøve for FP7. |
| --- | --- |

a)

Idet generaldirektoraterne GD for Energi og GD for Mobilitet og Transport forvalter et lille antal FP7-projekter, foretog de et lille antal FP7-revisioner. Da man fandt, at dette ikke var tilstrækkelig repræsentativt, vurderede Kommissionen, at det var passende at benytte resultaterne af det betragteligt større antal tilfældige, repræsentative FP7-revisioner, som GD for Forskning og Innovation og GD for Informationssamfundet og Medier havde gennemført.

Fra og med 2012 vil de af Kommissionens generaldirektorater, der forvalter forskningsprojekter, have en fælles repræsentativ revisionsstikprøve for FP7.

| b) | For så vidt angår GD for Energi mener Retten, at omfanget af den revision, der er udført i relation til »genopretningsprogrammet« i 2011, er utilstrækkelig med hensyn til offentlige indkøb. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår GD for Energi mener Retten, at omfanget af den revision, der er udført i relation til »genopretningsprogrammet« i 2011, er utilstrækkelig med hensyn til offentlige indkøb.

| b) | Kommissionen vil tage hensyn til Revisionsrettens bemærkninger under sin revision af hver af de 65 støttemodtagere til midler fra det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (EEPR) i programmets løbetid. |
| --- | --- |

b)

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 5.70. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at de mellemliggende og endelige betalinger vedrørende gruppen af politikområder regionalpolitik, energi og transport for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

5.70.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at de mellemliggende og endelige betalinger vedrørende gruppen af politikområder regionalpolitik, energi og transport for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede.

| 5.70. | Kommissionen bemærker sig et betragteligt fald i fejlfrekvensen sammenlignet med sidste år, hvilket bekræfter en positiv udvikling for tredje år i træk.

  Det er Kommissionens opfattelse, at dette især er et resultat af dens strenge politik om afbrydelser/suspensioner, når der identificeres mangler, i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan for 2008.


  Kommissionen træffer foranstaltninger med henblik på at korrigere de fejl, der påvises af Revisionsretten, ved at anvende finansielle korrektioner, hvor det er passende, og koncentrerer sin indsats om de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater (34). |
| --- | --- |

5.70.

Det er Kommissionens opfattelse, at dette især er et resultat af dens strenge politik om afbrydelser/suspensioner, når der identificeres mangler, i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan for 2008.

Kommissionen træffer foranstaltninger med henblik på at korrigere de fejl, der påvises af Revisionsretten, ved at anvende finansielle korrektioner, hvor det er passende, og koncentrerer sin indsats om de mest risikofyldte programmer og/eller medlemsstater (34).

| 5.71. | På grundlag af sin revision af de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer mener Retten, at: |
| --- | --- |

5.71.

På grundlag af sin revision af de gennemgåede overvågnings- og kontrolsystemer mener Retten, at:

5.71.

| a) | revisionsmyndighederne delvis effektivt sikrede, at transaktionerne vedrørende EFRU, ESF og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2007-2013 var formelt rigtige |
| --- | --- |

a)

revisionsmyndighederne delvis effektivt sikrede, at transaktionerne vedrørende EFRU, ESF og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2007-2013 var formelt rigtige

| a) | Kommissionen understreger, at effektiviteten og kvaliteten af revisionsmyndighedernes arbejde er forskelligt fra program til program og fra medlemsstat til medlemsstat, som det fremgår af Revisionsretten vurdering i punkt 5.41 samt af resultaterne af Kommissionens revisionsarbejde. I overensstemmelse med artikel 73 i forordning (EF) nr. 1083/2006 sætter Kommissionen fra og med juli 2012 formelt sin lid til det arbejde, som EFRU/Samhørighedsfondens 13 revisionsmyndigheder og ESF's 9 revisionsmyndigheder udfører. Kommissionen vil fortsætte med at revidere de øvrige revisionsmyndigheders arbejde og med at overvåge situationen for programmer, for hvilke der blev bevilliget et artikel 73-brev. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kommissionens og medlemsstaternes procedurer for gennemførelsen af den indledende fase i afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006 har været delvis effektive. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens og medlemsstaternes procedurer for gennemførelsen af den indledende fase i afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006 har været delvis effektive.

| b) | Kommissionen vurderer, at den har fastlagt robuste procedurer og retningslinjer for afslutningsprocessen, og anser, at de fleste medlemsstater har udført et væsentligt og professionelt arbejde for at muliggøre afslutningen af programmerne samt at øge sikkerheden ved afslutningen. Kommissionen vurderer desuden, at den har udført et omfattende arbejde i forbindelse med afslutningen ved omhyggeligt at gennemgå alle afslutningsdokumenter og udføre yderligere revisioner og undersøgelser, hvor det var nødvendigt, hvilket har ført til mange tilfælde, hvor yderligere finansielle korrektioner er blevet anvendt ved afslutning for at tage hånd om tilbageværende risici. |
| --- | --- |

b)

| 5.72. | Rettens revisioner har vist, at der ikke er nogen sikkerhed for, at mekanismerne til finansiel korrektion på passende vis og i alle OP kompenserer for de fejl, der afsløres, eller for, at alle væsentlige spørgsmål afklares. Der er heller ikke bevis for, at mekanismerne til finansiel korrektion nødvendigvis giver sig udslag i vedvarende forbedringer af systemerne, som vil forebygge, at de afslørede fejl atter vil forekomme (33). |
| --- | --- |

5.72.

Rettens revisioner har vist, at der ikke er nogen sikkerhed for, at mekanismerne til finansiel korrektion på passende vis og i alle OP kompenserer for de fejl, der afsløres, eller for, at alle væsentlige spørgsmål afklares. Der er heller ikke bevis for, at mekanismerne til finansiel korrektion nødvendigvis giver sig udslag i vedvarende forbedringer af systemerne, som vil forebygge, at de afslørede fejl atter vil forekomme (33).

| 5.72. | Udgifts- og kontrolcyklussens flerårige karakter omfatter afslutningsprocessen, hvor der udføres endelige kontroller af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, og endelige korrektioner foretages, hvor det måtte være nødvendigt.

  Afslutningsprocessen for programmerne for perioden 2007-2013 vil blive styrket yderligere sammenlignet med perioden 2000-2006, navnlig taget i betragtning de skærpede krav til revision af en repræsentativ statistisk stikprøve på årsbasis samt de årlige udtalelser.


  For et begrænset antal operationelle programmer påviste resultaterne af Kommissionens revisioner desuden, at programmyndighederne stadig skal forbedre deres forvaltning og kontrolsystemer uanset de korrektioner, der er anvendt. I sådanne tilfælde anvender Kommissionen yderligere indsatser, såsom afbrydelser eller suspensioner.


  Kommissionen har i den retlige ramme for 2014-2020 foreslået at udvide muligheden for at lave finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

5.72.

Afslutningsprocessen for programmerne for perioden 2007-2013 vil blive styrket yderligere sammenlignet med perioden 2000-2006, navnlig taget i betragtning de skærpede krav til revision af en repræsentativ statistisk stikprøve på årsbasis samt de årlige udtalelser.

For et begrænset antal operationelle programmer påviste resultaterne af Kommissionens revisioner desuden, at programmyndighederne stadig skal forbedre deres forvaltning og kontrolsystemer uanset de korrektioner, der er anvendt. I sådanne tilfælde anvender Kommissionen yderligere indsatser, såsom afbrydelser eller suspensioner.

Kommissionen har i den retlige ramme for 2014-2020 foreslået at udvide muligheden for at lave finansielle nettokorrektioner.

Anbefalinger

Se samlet svar til punkterne 1.12-1.13.

| 5.73. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

5.73.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

5.73.

| — | Anbefaling 1: gør sanktionssystemerne mere effektive ved at øge effekten af finansielle korrektioner og ved at begrænse mulighederne for at erstatte de ikke-støtteberettigede udgifter med andre udgifter, som Kommissionen har foreslået det på samhørighedsområdet vedrørende den næste programmeringsperiode. Der bør være en forventning om, at enhver uregelmæssighed, der påvises, efter at årsregnskabet er blevet fremlagt, vil medføre en finansiel nettokorrektion. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: gør sanktionssystemerne mere effektive ved at øge effekten af finansielle korrektioner og ved at begrænse mulighederne for at erstatte de ikke-støtteberettigede udgifter med andre udgifter, som Kommissionen har foreslået det på samhørighedsområdet vedrørende den næste programmeringsperiode. Der bør være en forventning om, at enhver uregelmæssighed, der påvises, efter at årsregnskabet er blevet fremlagt, vil medføre en finansiel nettokorrektion.

Kommissionen mener, at medlemsstaterne bør have ret til at erstatte de ikke-støtteberettigede udgifter, som de konstaterer, med lovlige og formelt rigtige udgifter for at optimere anvendelsen af samhørighedsmidlerne, hvilket bidrager til deres merværdi, og for at sikre en effektiv kontrol på medlemsstatsniveau. I Kommissionens forslag til den retlige ramme for 2014-2020 bestemmes det, at »hvis Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret konstaterer uregelmæssigheder, der påvirker det årsregnskab, Kommissionen har fået tilsendt, skal den deraf følgende finansielle korrektion reducere støtten fra fondene til det operationelle program« (artikel 137, stk. 6), således at mulighederne for tilbagetrækning/erstatning begrænses til det igangværende regnskabsår. Formålet med denne bestemmelse er at tilskynde til, at de udgifter, der indgår i det attesterede årsregnskab, er lovlige og formelt rigtige.

| — | Anbefaling 2: kræver, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage EU-støtte overholdes strengt, herunder særlig, at EU’s regler og de nationale regler for offentlige indkøb anvendes korrekt. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: kræver, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage EU-støtte overholdes strengt, herunder særlig, at EU’s regler og de nationale regler for offentlige indkøb anvendes korrekt.

Kommissionen har gjort betragtelige bestræbelser for at sikre, at udvælgelseskravene opfyldes, og at reglerne om offentlige indkøb overholdes strengt. Eksempler:

| — | For regionalpolitik har Kommissionen givet de myndigheder, der forvalter programmerne, uddannelse og vejledning om støtteberettigelsesregler for at sikre, at de viderebringer den viden til alle organer med ansvar for at forvalte midlerne. Desuden laver Kommissionen, når den identificerer komplekse regler på programniveau, anbefalinger om forenklinger af reglerne. Kommissionen har endvidere sendt en analyse til medlemsstaterne af de fejltyper i forbindelse med indkøb, der er opdaget inden for samhørighedspolitikken ved EU-revisioner i de foregående år, og har iværksat en øvelse med henblik på at indsamle bedste praksis og mulige svar fra medlemsstaterne for at rette op på sådanne fejl og reducere forekomsten af disse. |
| --- | --- |

—

For regionalpolitik har Kommissionen givet de myndigheder, der forvalter programmerne, uddannelse og vejledning om støtteberettigelsesregler for at sikre, at de viderebringer den viden til alle organer med ansvar for at forvalte midlerne. Desuden laver Kommissionen, når den identificerer komplekse regler på programniveau, anbefalinger om forenklinger af reglerne. Kommissionen har endvidere sendt en analyse til medlemsstaterne af de fejltyper i forbindelse med indkøb, der er opdaget inden for samhørighedspolitikken ved EU-revisioner i de foregående år, og har iværksat en øvelse med henblik på at indsamle bedste praksis og mulige svar fra medlemsstaterne for at rette op på sådanne fejl og reducere forekomsten af disse.

| — | Hvad angår TEN-T-programmet, insisterer man på streng overholdelse af udvælgelseskravene gennem hele finansieringsprocessen, f.eks. indeholder vejledningen for ansøgere klare instruktioner om at respektere disse krav. Respekten for disse regler kontrolleres gennem stikprøvekontroller, når der foretages mellemliggende og endelige betalinger. |
| --- | --- |

—

Hvad angår TEN-T-programmet, insisterer man på streng overholdelse af udvælgelseskravene gennem hele finansieringsprocessen, f.eks. indeholder vejledningen for ansøgere klare instruktioner om at respektere disse krav. Respekten for disse regler kontrolleres gennem stikprøvekontroller, når der foretages mellemliggende og endelige betalinger.

| — | Anbefaling 3: afhjælper svaghederne ved »kontrollerne på første niveau« hos forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden, hvor det er relevant, gennem videreuddannelsesforanstaltninger og specifikt vejledningsmateriale. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: afhjælper svaghederne ved »kontrollerne på første niveau« hos forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden, hvor det er relevant, gennem videreuddannelsesforanstaltninger og specifikt vejledningsmateriale.

Kommissionen har udstukket retningslinjer til medlemsstaterne for forvaltningsmyndighedernes fastlæggelse og gennemførelse af forvaltningskontrollen.

I 2009 udviklede Kommissionen desuden omfattende retningslinjer for kontrol på første niveau og et selvevalueringsredskab for forvaltningsmyndigheder, som de kan anvende til at øge deres effektivitet. I 2011 udarbejdede og fremsendte Kommissionen endvidere tjeklister til revisionsmyndighederne vedrørende revisionen af forvaltningskontrollen, som forvaltningsmyndighederne selv kan anvende som en benchmark.

| — | Anbefaling 4: for så vidt angår systemet til kontrol af revisionsmyndigheder på samhørighedsområdet: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: for så vidt angår systemet til kontrol af revisionsmyndigheder på samhørighedsområdet:

| — | giver revisionsmyndighederne mere vejledning vedrørende den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol |
| --- | --- |

—

giver revisionsmyndighederne mere vejledning vedrørende den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol

| — | Siden starten af programmeringsperioden har Kommissionen givet detaljerede og tekniske retningslinjer, tilbudt uddannelse og afholdt tekniske møder med revisorer fra de nationale revisionsmyndigheder. Derudover er de retningslinjer for anvendelsesområdet for og omfanget af revisioner af transaktioner, der blev givet i programmeringsperioden 2000-2006, stadig gyldige, da sådanne revisioner ikke varierer betydeligt mellem de to programmeringsperioder. Hvad angår stikprøver, organiserede Kommissionen en særlig workshop i juni 2012. |
| --- | --- |

—

| — | tilskynder revisionsmyndighederne til at udføre specifikke systemrevisioner vedrørende de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndigheder og formidlende organer foretager. |
| --- | --- |

—

tilskynder revisionsmyndighederne til at udføre specifikke systemrevisioner vedrørende de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndigheder og formidlende organer foretager.

| — | Kommissionen gennemfører aktivt denne anbefaling og vil fortsætte med at gøre dette. Når Kommissionen identificerer svagheder i forvaltningskontrollen (gennem resultaterne af forskellige revisioner på nationalt og EU-niveau), henstiller den til revisionsmyndigheden om at revidere den revisionsstrategi og -plan, således at den omfatter revisioner af forvaltningskontrollen, alternativt udfører Kommissionen som følge af en revideret risikovurdering sådanne revisioner direkte (under revisionsundersøgelsen »brobygning over sikkerhedskløften«). På grundlag af en vurdering af, hvordan forvaltningskontrollen fungerede, som var foretaget på tværs af samtlige medfinansierede programmer med udgangspunkt i alle til rådighed værende revisionsresultater, opfordrede Kommissionen desuden i oktober 2011 revisionsmyndighederne til at udvise særlig opmærksomhed i deres revisioner af systemer til kontrol på første niveau (jf. homologeringsgruppen, en workshop om revisionsmyndighedernes rolle hvad angår bidrag til forbedring af forvaltningskontrollerne). |
| --- | --- |

—

| — | Anbefaling 5: med henblik på at gøre proceduren for afslutning af flerårige programmer på samhørighedsområdet mere effektiv: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: med henblik på at gøre proceduren for afslutning af flerårige programmer på samhørighedsområdet mere effektiv:

| — | minder medlemsstaterne om at sikre, at de endelige erklæringer, der er indsendt om 2007-2013-programmerne, er pålidelige |
| --- | --- |

—

minder medlemsstaterne om at sikre, at de endelige erklæringer, der er indsendt om 2007-2013-programmerne, er pålidelige

| — | Lovgivningsrammen for 2007-2013 omhandler ganske forskellige krav til den årlige revision af en repræsentativ statistisk stikprøve, som understøtter revisionsmyndighedernes formelle revisionspåtegninger. Dette vil sikre et mere solidt grundlag for afslutningserklæringerne, som vil gøre det muligt at påvise den resterende fejlrisiko efter gennemførelse af alle korrektioner under programgennemførelsen. Det skal bemærkes, at retningslinjerne for afslutning 2007-2013 allerede blev præsenteret for medlemsstaterne under mødet i Koordinationsudvalget for Fondene i juni 2012. |
| --- | --- |

—

| — | undersøger de specifikke svagheder, som Retten har konstateret i afslutningserklæringerne med henblik på lukning af 2000-2006-programmerne |
| --- | --- |

—

undersøger de specifikke svagheder, som Retten har konstateret i afslutningserklæringerne med henblik på lukning af 2000-2006-programmerne

| — | Kommissionen har påvist disse svagheder og taget hånd om dem. |
| --- | --- |

—

| — | overvejer, om disse problemer også er forekommet i forbindelse med andre OP, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

overvejer, om disse problemer også er forekommet i forbindelse med andre OP, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt

| — | Mere generelt analyserer Kommissionen grundigt hver afslutningserklæring og drager sine konklusioner, herunder anvendelse af nødvendige finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

—

| — | sørger for, at dens igangværende afslutningsrevisioner i tilstrækkelig grad adresserer de spørgsmål, som Retten har rejst. |
| --- | --- |

—

sørger for, at dens igangværende afslutningsrevisioner i tilstrækkelig grad adresserer de spørgsmål, som Retten har rejst.

| — | Kommissionen er sikker på, at dens afslutningsproces vil gøre det muligt efter behov at foretage hensigtsmæssige finansielle korrektioner ved afslutning, når dens tjenestegrene har gennemført de krævede vurderinger af alle modtagne afslutningsdokumenter og af de yderligere oplysninger, der er anmodet om, og på baggrund af den dokumentation, der er indsamlet under afslutningsrevisionerne. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Af andre instrumenter for regionalpolitik kan nævnes instrumentet til førtiltrædelsesbistand, som støtter regionale og grænseoverskridende samarbejdsforanstaltninger i landene på det vestlige Balkan, Tyrkiet og Island, og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som yder støtte til i tilfælde af naturkatastrofer i medlemsstaterne.

(2)  EFRU og ESF yder støtte til SMV'er gennem tilskud og finansieringstekniske instrumenter, jf. særberetning nr. 2/2012, »Finansielle instrumenter for SMV'er medfinansieret af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling« (http://eca.europa.eu).

(3)  I 2011 vedrørte 29,9 milliarder euro eller 93 % programmeringsperioden 2007-2013, mens 2,4 milliarder euro (7 %) vedrørte perioden 2000-2006.

(4)  For Rettens revisionsresultater og konklusioner om ESF henvises læseren til kapitel 6.

(5)  I alt har Kommissionen godkendt 434 OP for programmeringsperioden 2007-2013: 317 til EFRU/Samhørighedsfonden (hvoraf 24 OP indeholder samhørighedsfondsprojekter) og 117 til ESF.

(6)  Formidlende organer er offentlige eller private organer, som på en forvaltningsmyndigheds ansvar og på dennes vegne udfører opgaver.

(7)  Hertil kommer, at revisionsmyndighederne skal indsende kopier af systemrevisionsberetningerne til Kommissionen. Generelt sendes der ikke revisionsberetninger til Kommissionen om revisioner af foranstaltninger.

(8)  Jf. artikel 82 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(9)  Artikel 72 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(10)  Artikel 39, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1), artikel 91 og 92 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(11)  Artikel 99 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(12)  Transeuropæiske net (TEN) tegner sig for ca. 41 % af energi og transport-udgifterne, projekter for konventionel og vedvarende energi for 28 %, og forskningsprojekter, der hovedsagelig finansieres af forskningsrammeprogrammerne, for yderligere 11 %. De øvrige to væsentlige udgiftskategorier vedrører projekter for land-, sø- og lufttransport 7 % og kerneenergi 6 %.

(13)  TEN-T-forvaltningsorganet, Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation og SESAR-fællesforetagendet (Single European Sky Air Traffic Management Research).

(14)  Denne stikprøve omfatter 180 betalinger til 129 EFRU-projekter, 39 samhørighedsfondsprojekter, 8 energiprojekter og 4 transportprojekter. 148 af betalingerne til EFRU-/samhørighedsfondsprojekter vedrører programmeringsperioden 2007-2013, og 20 perioden 2000-2006. Stikprøven blev udtaget blandt alle betalingerne bortset fra forskud, som i 2011 beløb sig til 1,4 milliarder euro.

(15)  Rettens revision omfattede for revisionsmyndighedernes vedkommende: a) en gennemgang af en stikprøve på syv revisionsmyndigheder (og, hvor det var muligt, bemyndigede revisionsorganer) i syv medlemsstater (Den Tjekkiske Republik, Grækenland, Italien (Sicilien), Letland, Ungarn, Portugal og Rumænien), og b) en gennemgang af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne som helhed. Jf. årsberetningen for 2010, punkt 4.37-4.44.

(16)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 3,0 % og 9,0 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(17)  Jf. Europa-Kommissionen: »Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009« (SEK(2011)1179, 5/10/2011).

(18)  For så vidt angår 41 % af de 298 tilfælde af indgåelse af offentlige indkøbsaftaler Retten reviderede, var værdien af kontrakten højere end den tærskelværdi, som bevirkede, at EU's regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, som de er gennemført i national lovgivning, skulle finde anvendelse på dem.

(19)  Beløbet omfatter de samlede udgifter i forbindelse med de tildelte kontrakter, hvoraf en del blev attesteret i forbindelse med de udgiftsanmeldelser, revisionen omfattede.

(20)  Nærmere oplysninger om Rettens tilgang til kvantificering af fejl med hensyn til offentlige indkøb gives i
  bilag 1.1
  , punkt 10 og 11.

(21)  Revisionsmyndighederne erstattede de kontrolmyndigheder, der udførte »artikel 10-kontroller« og udstedte »artikel 15-afslutningserklæringer«. Jf. artikel 10 og 15 i Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001 (EFT L 63 af 3.3.2001, s. 21).

(22)  63 af disse revisionsmyndigheder er fælles for alle tre fonde. 18 revisionsmyndigheder beskæftiger sig kun med OP under EFRU/Samhørighedsfonden og 31 revisionsmyndigheder beskæftiger sig kun med OP under ESF.

(23)  Hver enkelt revisionsmyndighed kan udarbejde én eller flere årlige kontrolrapporter, som så hver kan vedrøre ét eller flere OP.

(24)  De årlige kontrolrapporter og årlige udtalelser er baseret på revisionsresultaterne fra revisionsmyndighedernes revisioner af udgifter, der er attesteret over for Kommissionen i det tidligere EU-regnskabsår (jf. artikel 62, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1083/2006).

(25)  Kommissionens vurdering er baseret på en intern risikobedømmelse og det samlede beløb for EU's medfinansiering af de OP, revisionsmyndigheden har revideret. I 2010 udførte Retten en indgående vurdering af otte revisionsmyndigheder. Jf. årsberetningen for 2010, punkt 4.37-4.44.

(26)  Det bør, som anført i
  bilag 5.2
  , bemærkes, at revisionsmyndighederne navnlig blev vurderet til at være »ikke effektive«, hvis Retten konstaterede væsentlige mangler i de årlige kontrolrapporter og/eller den årlige udtalelse, eller hvis der var udprægede svagheder ved væsentlige elementer i revisionsmyndighedens arbejde, som undergravede pålideligheden af de årlige kontrolrapporter og de årlige udtalelser.

(27)  Koordinationsudvalget for Fondene er et stående udvalg i Europa-Kommissionen. Dets opgave er at drøfte emner vedrørende anvendelsen af de forordninger, der er gældende for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden. Europa-Kommissionen leder udvalgets møder, som embedsmænd fra medlemsstaterne deltager i.

(28)  I 2011 afsluttede GD for Regionalpolitik undersøgelser af 14 revisionsmyndigheder vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden. GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion foretog specifikke undersøgelser af 42 OP vedrørende ESF. Heri indgik også en gennemgang af de revisionsmyndigheder, der reviderede de OP, undersøgelsen omfattede.

(29)  Disse 14 revisionsmyndigheder for GD for Regionalpolitiks vedkommende og syv revisionsmyndigheder for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions vedkommende er eksklusive dem, Retten gennemgik i 2010 (jf. årsberetningen for 2010, punkt 4.42).

(30)  Jf. den årlige aktivitetsrapport for GD for Regionalpolitik, tabellen om »Shared management: assessment of national control systems«, s. 121, og den årlige aktivitetsrapport for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, s. 76.

(31)  Punkt 65 i særberetning nr. 3/2012 »Strukturfondene – Har Kommissionen truffet hensigtsmæssige foranstaltninger med hensyn til de identificerede mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer?« (http://eca.europa.eu).

(32)  Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig og Det Forenede Kongerige. For Italiens vedkommende blev revisionen udført i samråd med Italiens overordnede revisionsorgan (Corte dei Conti Italiana) på grundlag af et aftalememorandum og en fælles erklæring undertegnet af formændene for henholdsvis Corte dei Conti og Den Europæiske Revisionsret. I forbindelse med denne revision vedrørte de koordinerede aktiviteter hovedsagelig indsamlingen af revisionsbevis.

(33)  Jf. årsberetningen for 2010, punkt 1.25, og særberetning nr. 3/2012.

(34)  Som anført i arbejdsdokumentet »Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009« (jf. SEC(2011) 1179 af 5.10.2011) og i GD for Regionalpolitiks årlige aktivitetsrapport for 2011.

(35)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE REGIONALPOLITIK, ENERGI OG TRANSPORT

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRU | Samhørighedsfonden | Energi | Transport | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 165 | 140 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 145 | 131 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 49 % | (63) | 18 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | (0) | 41 % | (73) | 43 % | 64 % | 49 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 51 % | (66) | 82 % | (32) | 62 % | (5) | 100 % | (4) | 59 % | (107) | 57 % | 36 % | 51 % |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse pr. udgiftstype |
| Forskud | f.i. | f.i. | f.i. | f.i. | f.i. | f.i. | 3 % | 0 % |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 97 % | 100 % |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl: | 58 % | (38) | 81 % | (26) | 20 % | (1) | 75 % | (3) | 64 % | (68) | 60 % | 59 % | 41 % |
| Kvantificerbare fejl: | 42 % | (28) | 19 % | (6) | 80 % | (4) | 25 % | (1) | 36 % | (39) | 40 % | 41 % | 59 % |
| Støtteberettigelse | 96 % | (27) | 100 % | (6) | 100 % | (4) | 0 % | (0) | 94 % | (37) | 97 % | 71 % | 93 % |
| Forekomst | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 3 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Nøjagtighed | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 3 % | 29 % | 7 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 6,0 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 9,0 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 3,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

EFRU

Samhørighedsfonden

Energi

Transport

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

129

39

8

4

180

177

165

140

Forskud

0

0

0

0

0

0

20

9

Mellemliggende/endelige betalinger

129

39

8

4

180

177

145

131

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

49 %

(63)

18 %

(7)

38 %

(3)

0 %

(0)

41 %

(73)

43 %

64 %

49 %

var behæftet med en eller flere fejl

51 %

(66)

82 %

(32)

62 %

(5)

100 %

(4)

59 %

(107)

57 %

36 %

51 %

Analyse af fejlbehæftede transaktioner

Analyse pr. udgiftstype

Forskud

f.i.

f.i.

f.i.

f.i.

f.i.

f.i.

3 %

0 %

Mellemliggende/endelige betalinger

97 %

100 %

Analyse pr. fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl:

58 %

(38)

81 %

(26)

20 %

(1)

75 %

(3)

64 %

(68)

60 %

59 %

41 %

Kvantificerbare fejl:

42 %

(28)

19 %

(6)

80 %

(4)

25 %

(1)

36 %

(39)

40 %

41 %

59 %

Støtteberettigelse

96 %

(27)

100 %

(6)

100 %

(4)

0 %

(0)

94 %

(37)

97 %

71 %

93 %

Forekomst

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

3 %

(1)

0 %

0 %

0 %

Nøjagtighed

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

3 %

29 %

7 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

6,0 %

Øvre fejlgrænse

9,0 %

Nedre fejlgrænse

3,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler i gruppen af politikker blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 5.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE SAMHØRIGHED (REGIONALPOLITIK OG BESKÆFTIGELSE, SOCIALE ANLIGGENDER OG INKLUSION)

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer: Revisionsmyndigheder — overholdelse af centrale krav i forordningerne og effektivitet med hensyn til at sikre aktiviteternes formelle rigtighed

| Centrale krav omfattet af Rettens test | | Den Tjekkiske Republik Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Grækenland Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Italien-Sicilien Revisionsmyndighed vedrørende vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Letland Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Ungarn Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Portugal Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF | Rumænien Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Generelle aspekter | Forvaltnings- og kontrolsystemerne for det operationelle program har en struktur, som sikrer en korrekt definition, fordeling og adskillelse af funktioner i revisionsmyndigheden og mellem revisionsmyndigheden og andre kompetente forvaltnings- og kontrolorganer. | Ikke overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt |
| Revisionshåndbogens anvendelsesområde | Der findes en revisionshåndbog (både for revision af systemer og af aktiviteter), som er i overensstemmelse med internationalt anerkendte revisionsstandarder, og som klart beskriver revisionshandlingerne. | Delvis overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt |
| Revisionsmetoder til systemrevision | Det arbejde, revisionsmyndigheden udfører for at evaluere, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt, er baseret på en tjekliste med spørgsmål, som skal bruges til at efterprøve, om de centrale krav i de relevante forordninger er overholdt (udspecificeret for forvaltningsmyndigheder, formidlende organer og attesterende myndigheder), og på passende vurderingskriterier for hvert af disse centrale krav. | Delvis overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt |
| Gennemgang af systemrevisioner | Revisionsmyndighedernes revisionsplan var gennemført i overensstemmelse med den godkendte strategi for perioden, systemrevisionerne var udført i overensstemmelse med de metoder, der var fastlagt af revisionsmyndigheden, og alle faser i systemrevisionerne var korrekt dokumenteret. | Ikke effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive |
| Stikprøvemetode til revision af aktiviteter | Der er defineret passende stikprøveudtagningsmetoder med henblik på udtagelsen af den stikprøve af aktiviteter, der skal revideres i den pågældende referenceperiode. | Delvis overholdt | Overholdt | Delvis overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt |
| Udtagning af en stikprøve til revision af aktiviteter | Stikprøveudtagningsmetoderne er blevet anvendt som defineret til udtagning af den stikprøve af aktiviteter, der skal revideres i referenceperioden. | Delvis effektive | Effektive | Delvis effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive |
| Revisionsmetoder til revision af aktiviteter | Det revisionsarbejde, der var udført med henblik på at undersøge aktiviteternes formelle rigtighed, er baseret på en tjekliste med spørgsmål, som skal efterprøve overholdelsen af kravene i den relevante forordning, og som er tilstrækkelig detaljerede til, at der kan tages højde for de dermed forbundne risici. | Ikke overholdt | Delvis overholdt | Overholdt | Overholdt | Delvis overholdt | Overholdt | Delvis overholdt |
| Gennemgang af revisioner af aktiviteter | Revisionerne var udført i overensstemmelse med den udvalgte stikprøve for perioden, de var udført i overensstemmelse med de metoder, revisionsmyndigheden havde fastlagt, og alle faser i revisionerne var korrekt dokumenteret. | Delvis effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Delvis effektive |
| Genudførelse af revisioner af aktiviteter | Rettens egen genudførelse af revisionsmyndighedens revisioner gav samme resultater som dem, revisionsmyndigheden havde indberettet til Kommissionen. | Ikke effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive |
| Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse | Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse var udarbejdet i overensstemmelse med forskrifterne og de retningslinjer, Kommissionen og medlemsstaterne har aftalt, og rapporten og udtalelsen er i overensstemmelse med resultaterne af de revisioner af systemer og aktiviteter, revisionsmyndigheden har udført. | Ikke overholdt | Overholdt | Delvis overholdt | Overholdt | Overholdt | Overholdt | Delvis overholdt |
| Samlet vurdering
   (1) | | Ikke effektive | Effektive | Delvis effektive | Effektive | Effektive | Effektive | Delvis effektive |

Centrale krav omfattet af Rettens test

Den Tjekkiske Republik Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Grækenland Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Italien-Sicilien Revisionsmyndighed vedrørende vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Letland Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Ungarn Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Portugal Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Rumænien Revisionsmyndighed vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden/ESF

Generelle aspekter

Forvaltnings- og kontrolsystemerne for det operationelle program har en struktur, som sikrer en korrekt definition, fordeling og adskillelse af funktioner i revisionsmyndigheden og mellem revisionsmyndigheden og andre kompetente forvaltnings- og kontrolorganer.

Ikke overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Revisionshåndbogens anvendelsesområde

Der findes en revisionshåndbog (både for revision af systemer og af aktiviteter), som er i overensstemmelse med internationalt anerkendte revisionsstandarder, og som klart beskriver revisionshandlingerne.

Delvis overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Revisionsmetoder til systemrevision

Det arbejde, revisionsmyndigheden udfører for at evaluere, om forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt, er baseret på en tjekliste med spørgsmål, som skal bruges til at efterprøve, om de centrale krav i de relevante forordninger er overholdt (udspecificeret for forvaltningsmyndigheder, formidlende organer og attesterende myndigheder), og på passende vurderingskriterier for hvert af disse centrale krav.

Delvis overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Gennemgang af systemrevisioner

Revisionsmyndighedernes revisionsplan var gennemført i overensstemmelse med den godkendte strategi for perioden, systemrevisionerne var udført i overensstemmelse med de metoder, der var fastlagt af revisionsmyndigheden, og alle faser i systemrevisionerne var korrekt dokumenteret.

Ikke effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Stikprøvemetode til revision af aktiviteter

Der er defineret passende stikprøveudtagningsmetoder med henblik på udtagelsen af den stikprøve af aktiviteter, der skal revideres i den pågældende referenceperiode.

Delvis overholdt

Overholdt

Delvis overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Udtagning af en stikprøve til revision af aktiviteter

Stikprøveudtagningsmetoderne er blevet anvendt som defineret til udtagning af den stikprøve af aktiviteter, der skal revideres i referenceperioden.

Delvis effektive

Effektive

Delvis effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Revisionsmetoder til revision af aktiviteter

Det revisionsarbejde, der var udført med henblik på at undersøge aktiviteternes formelle rigtighed, er baseret på en tjekliste med spørgsmål, som skal efterprøve overholdelsen af kravene i den relevante forordning, og som er tilstrækkelig detaljerede til, at der kan tages højde for de dermed forbundne risici.

Ikke overholdt

Delvis overholdt

Overholdt

Overholdt

Delvis overholdt

Overholdt

Delvis overholdt

Gennemgang af revisioner af aktiviteter

Revisionerne var udført i overensstemmelse med den udvalgte stikprøve for perioden, de var udført i overensstemmelse med de metoder, revisionsmyndigheden havde fastlagt, og alle faser i revisionerne var korrekt dokumenteret.

Delvis effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Delvis effektive

Genudførelse af revisioner af aktiviteter

Rettens egen genudførelse af revisionsmyndighedens revisioner gav samme resultater som dem, revisionsmyndigheden havde indberettet til Kommissionen.

Ikke effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse

Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse var udarbejdet i overensstemmelse med forskrifterne og de retningslinjer, Kommissionen og medlemsstaterne har aftalt, og rapporten og udtalelsen er i overensstemmelse med resultaterne af de revisioner af systemer og aktiviteter, revisionsmyndigheden har udført.

Ikke overholdt

Overholdt

Delvis overholdt

Overholdt

Overholdt

Overholdt

Delvis overholdt

Samlet vurdering
   (1)

Ikke effektive

Effektive

Delvis effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Delvis effektive

---

(1)  Ligesom ved sidste års undersøgelse af revisionsmyndigheder (jf. årsberetningen for 2010, bilag 4.2) er følgende kriterier anvendt for at nå den samlede vurdering af revisionsmyndigheden på grundlag af vurderingen af de specifikke centrale testede krav:

| a) | »Effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er »Overholdt«, og vurderingen af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er »Effektive«. |
| --- | --- |

a)

»Effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er »Overholdt«, og vurderingen af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er »Effektive«.

| b) | »Delvis effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er som minimum »Delvis overholdt«, og vurderingen af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er som minimum »Delvis effektive«. |
| --- | --- |

b)

»Delvis effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er som minimum »Delvis overholdt«, og vurderingen af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er som minimum »Delvis effektive«.

| c) | »Ikke effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er »Ikke overholdt«, eller vurderingen af mindst ét af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er »Ikke effektive«. |
| --- | --- |

c)

»Ikke effektive«: Vurderingen af det centrale krav »Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse« er »Ikke overholdt«, eller vurderingen af mindst ét af de centrale krav »Gennemgang af systemrevisioner«, »Udtagning af en stikprøve«, »Gennemgang af revisioner af aktiviteter« og »Genudførelse af revisioner af aktiviteter« er »Ikke effektive«.

---

KAPITEL 6

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved politikområdet

Politiske mål

Politiske instrumenter

Risici med hensyn til formel rigtighed

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Dybtgående undersøgelse af to revisionsmyndigheder

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af politikområde 04 — Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 6.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af politikområde 04 — Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 6.1
  .

| 6.2. | Politikken vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling finansieres hovedsageligt af Den Europæiske Socialfond (ESF), der er underlagt de samme regler som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, jf. kapitel 5. Yderligere bestemmelser vedrørende ESF er fastsat i en særskilt forordning. Hvad angår forhold, der er fælles for alle tre fonde, henvises der i dette kapitel til kapitel 5. |
| --- | --- |

6.2.

Politikken vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling finansieres hovedsageligt af Den Europæiske Socialfond (ESF), der er underlagt de samme regler som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, jf. kapitel 5. Yderligere bestemmelser vedrørende ESF er fastsat i en særskilt forordning. Hvad angår forhold, der er fælles for alle tre fonde, henvises der i dette kapitel til kapitel 5.

Tabel 6.1 —   Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 04 | Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling | Administrative udgifter | 93 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Socialfond | 9 966 | Delt forvaltning |
| Arbejde i Europa — Social dialog og mobilitet | 59 | Direkte central forvaltning |
| Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | 132 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen | 114 | Delt forvaltning |
| Instrument til førtiltrædelsesbistand | 28 | Decentral forvaltning |
| | 10 392 | |
| Administrative udgifter i alt (4) | 93 | |
| Aktionsudgifter i alt | 10 299 | |
| Bestående af: | — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

04

Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling

Administrative udgifter

93

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Socialfond

9 966

Delt forvaltning

Arbejde i Europa — Social dialog og mobilitet

59

Direkte central forvaltning

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

132

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

114

Delt forvaltning

Instrument til førtiltrædelsesbistand

28

Decentral forvaltning

10 392

Administrative udgifter i alt (4)

93

Aktionsudgifter i alt

10 299

Bestående af:

—

128

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

10 171

Regnskabsårets betalinger i alt

10 392

Regnskabsårets forpligtelser i alt

11 638

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved politikområdet

Politiske mål

| 6.3. | Politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling er en del af EU's samhørighedspolitik, hvis mål er at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau. Nærmere bestemt tager EU's politik for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling sigte på at bekæmpe arbejdsløshed, udvikle menneskelige ressourcer og fremme integration på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

6.3.

Politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling er en del af EU's samhørighedspolitik, hvis mål er at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau. Nærmere bestemt tager EU's politik for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling sigte på at bekæmpe arbejdsløshed, udvikle menneskelige ressourcer og fremme integration på arbejdsmarkedet.

Politiske instrumenter

| 6.4. | Den Europæiske Socialfond (ESF) er det væsentligste redskab til gennemførelse af politikken for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling, og det tegnede sig for 97 % af udgifterne på dette politikområde i 2011. ESF finansierer investeringer i menneskelig kapital gennem uddannelses- og andre beskæftigelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

6.4.

Den Europæiske Socialfond (ESF) er det væsentligste redskab til gennemførelse af politikken for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling, og det tegnede sig for 97 % af udgifterne på dette politikområde i 2011. ESF finansierer investeringer i menneskelig kapital gennem uddannelses- og andre beskæftigelsesforanstaltninger.

| 6.5. | Andre udgifter er støtte og tilskud til organisationer, som gennemfører og koordinerer sociale foranstaltninger og beskæftigelsesforanstaltninger. Der ydes bl.a. støtte til Den Europæiske Beskæftigelsestjeneste (Eures), som er et netværk, der fremmer samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi, og til Progress-programmet, som støtter gennemførelsen af politikken i medlemsstaterne ved hjælp af undersøgelser, analyser og andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.5.

Andre udgifter er støtte og tilskud til organisationer, som gennemfører og koordinerer sociale foranstaltninger og beskæftigelsesforanstaltninger. Der ydes bl.a. støtte til Den Europæiske Beskæftigelsestjeneste (Eures), som er et netværk, der fremmer samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi, og til Progress-programmet, som støtter gennemførelsen af politikken i medlemsstaterne ved hjælp af undersøgelser, analyser og andre foranstaltninger.

| 6.6. | Der ydes også støtte til følgende EU-agenturer: Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene samt Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur. |
| --- | --- |

6.6.

Der ydes også støtte til følgende EU-agenturer: Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene samt Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur.

| 6.7. | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) støtter arbejdstagere i EU, der bliver afskediget som følge af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene og som følge af den finansielle og økonomiske krise. Instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) yder støtte til udvikling af menneskelige ressourcer i kandidatlande. |
| --- | --- |

6.7.

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) støtter arbejdstagere i EU, der bliver afskediget som følge af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene og som følge af den finansielle og økonomiske krise. Instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) yder støtte til udvikling af menneskelige ressourcer i kandidatlande.

Forvaltning og kontrol af udgifterne

| 6.8. | ESF-udgifterne forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF er underlagt de forvaltnings- og kontrolsystemer, som gælder for samhørighedsudgifterne generelt, og som er beskrevet i det foregående kapitel (punkt 5.8-5.14). |
| --- | --- |

6.8.

ESF-udgifterne forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF er underlagt de forvaltnings- og kontrolsystemer, som gælder for samhørighedsudgifterne generelt, og som er beskrevet i det foregående kapitel (punkt 5.8-5.14).

| 6.8. | Selv om forvaltnings- og kontrolsystemerne for ESF, EFRU og Samhørighedsfonden forvaltes ved delt forvaltning, som nævnt under punkt 5.8, har de fleste operationelle ESF-programmer i praksis deres egne specifikke bemyndigelser og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EGF forvaltes også ved delt forvaltning. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om bevillingerne, og Kommissionen gennemgår de finansieringsansøgninger, som medlemsstaterne har indsendt, og godkender betalingerne. IPA forvaltes ved decentral forvaltning, mens de øvrige udgifter vedrørende politikken for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling forvaltes ved direkte central forvaltning. |
| --- | --- |

6.9.

EGF forvaltes også ved delt forvaltning. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om bevillingerne, og Kommissionen gennemgår de finansieringsansøgninger, som medlemsstaterne har indsendt, og godkender betalingerne. IPA forvaltes ved decentral forvaltning, mens de øvrige udgifter vedrørende politikken for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling forvaltes ved direkte central forvaltning.

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 6.10. | De væsentligste risici vedrørende ESF-udgifterne udspringer af, at investeringerne i menneskelig kapital (f.eks. uddannelsesforanstaltninger) er immaterielle, at der medfinansieres meget forskellige aktiviteter, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer øger faren for, at ikke-støtteberettigede omkostninger kan blive godkendt, eller at beregningsfejl kan påvirke anmeldelsernes nøjagtighed, og at dette ikke opdages med de anvendte systemer. |
| --- | --- |

6.10.

De væsentligste risici vedrørende ESF-udgifterne udspringer af, at investeringerne i menneskelig kapital (f.eks. uddannelsesforanstaltninger) er immaterielle, at der medfinansieres meget forskellige aktiviteter, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer øger faren for, at ikke-støtteberettigede omkostninger kan blive godkendt, eller at beregningsfejl kan påvirke anmeldelsernes nøjagtighed, og at dette ikke opdages med de anvendte systemer.

| 6.10. | Kommissionen har sat specifikt ind for at afbøde de konstaterede risici, hvilket især omfatter forebyggende og korrigerende foranstaltninger, såsom vejledning, uddannelse og betalingsafbrydelser. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | I forbindelse med EGF er den væsentligste risiko, at ansøgningerne indeholder ukorrekte oplysninger, og at dette ikke opdages af Kommissionen under godkendelsen eller ved de senere kontroller. I forbindelse med IPA vedrører den væsentligste risiko kandidatlandenes evne til at etablere og anvende de nødvendige strukturer og kontroller. I forbindelse med de øvrige udgifter vedrørende denne politik er den væsentligste risiko, at støttemodtagerne kan medtage ikke-støtteberettigede omkostninger i deres anmeldelser. |
| --- | --- |

6.11.

I forbindelse med EGF er den væsentligste risiko, at ansøgningerne indeholder ukorrekte oplysninger, og at dette ikke opdages af Kommissionen under godkendelsen eller ved de senere kontroller. I forbindelse med IPA vedrører den væsentligste risiko kandidatlandenes evne til at etablere og anvende de nødvendige strukturer og kontroller. I forbindelse med de øvrige udgifter vedrørende denne politik er den væsentligste risiko, at støttemodtagerne kan medtage ikke-støtteberettigede omkostninger i deres anmeldelser.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.12. | I
  bilag 1.1, del 2
  til kapitel 1, beskrives Rettens overordnede revisionstilgang og den valgte metode. Med hensyn til revisionen vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | Revisorerne gennemgik en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger |
| --- | --- | --- |

6.12.

I
  bilag 1.1, del 2
  til kapitel 1, beskrives Rettens overordnede revisionstilgang og den valgte metode. Med hensyn til revisionen vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

Revisorerne gennemgik en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger

| b) | Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne havde fokus på to revisionsmyndigheder vedrørende samhørighed i programmeringsperioden 2007-2013 |
| --- | --- |

b)

Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne havde fokus på to revisionsmyndigheder vedrørende samhørighed i programmeringsperioden 2007-2013

| c) | Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser omfattede den årlige aktivitetsrapport fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Inklusion (GD EMPL). |
| --- | --- |

c)

Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser omfattede den årlige aktivitetsrapport fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Inklusion (GD EMPL).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.13. | I
  bilag 6.1
  gives et resumé af resultaterne af testen af transaktioner i stikprøven. Under denne test konstaterede Retten, at 40 % af de 180 reviderede betalinger var behæftet med fejl. Retten skønner, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 2,2 % (1). |
| --- | --- |

6.13.

I
  bilag 6.1
  gives et resumé af resultaterne af testen af transaktioner i stikprøven. Under denne test konstaterede Retten, at 40 % af de 180 reviderede betalinger var behæftet med fejl. Retten skønner, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 2,2 % (1).

| 6.13. | Den fejlfrekvens, Retten skønner, er mest sandsynlig i 2011, stemmer overens med de seneste års positive udvikling. Det er resultatet af, at medlemsstaterne har forbedret deres forvaltnings- og kontrolsystemer, at der er ført en konsekvent afbrydelses- og suspensionspolitik, som GD EMPL har anvendt siden 2008, og af at den forenklingsforanstaltning, som findes i reglerne for indeværende programperiode, har haft en positiv indflydelse.

  Som vist i tabel 1.3 i kapitel 1 er den mest sandsynlige fejlfrekvens for Regionalpolitik, Energi og transport og Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling faldet betragteligt sammenlignet med 2010 fra 7,7 % til 5,1 %. |
| --- | --- |

6.13.

Som vist i tabel 1.3 i kapitel 1 er den mest sandsynlige fejlfrekvens for Regionalpolitik, Energi og transport og Beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling faldet betragteligt sammenlignet med 2010 fra 7,7 % til 5,1 %.

| 6.14. | Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne skal omfatte procedurer til sikring af, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige (2). Resultaterne af Rettens revision viser, at der især er svagheder i udgiftskontrollen »på første niveau«, som foretages af forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.14.

Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne skal omfatte procedurer til sikring af, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige (2). Resultaterne af Rettens revision viser, at der især er svagheder i udgiftskontrollen »på første niveau«, som foretages af forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne.

| 6.14. | Forvaltningsmyndighederne skal foretage dokumentkontrol for alle ansøgninger, der indsendes af modtagerne, før udgifterne attesteres. Der kan dog også udføres kontrol på stedet på et senere tidspunkt i implementeringen af projektet efter attesteringen og indtil afslutningen, hvilket forklarer, hvorfor en del af fejlene i Rettens stikprøve ikke kunne opdages. Kontrolsystemets effekt i form af reduktion af fejlfrekvensen ses oftest først i de efterfølgende år, efter at alle lag af kontroller er blevet indført. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Efter at have gennemgået hver enkelt fejlbehæftet transaktion mener Retten, at myndighederne i medlemsstaterne for så vidt angår 76 % af de fejlbehæftede ESF-transaktioner havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret i hvert fald nogle af fejlene, før de attesterede udgifterne over for Kommissionen. |
| --- | --- |

6.15.

Efter at have gennemgået hver enkelt fejlbehæftet transaktion mener Retten, at myndighederne i medlemsstaterne for så vidt angår 76 % af de fejlbehæftede ESF-transaktioner havde tilstrækkelig mange oplysninger til, at de kunne have opdaget og korrigeret i hvert fald nogle af fejlene, før de attesterede udgifterne over for Kommissionen.

| 6.15. | Kommissionen følger nøje op på disse sager for at sikre, at de hensigtsmæssige handlingsplaner bliver implementeret i de pågældende systemer for at forhindre fejl før attestering af udgifterne i fremtiden.

  Se også svar på punkt 6.14. |
| --- | --- |

6.15.

Se også svar på punkt 6.14.

Ikke-støtteberettigede og forkert beregnede omkostninger

| 6.16. | Retten konstaterede, at der var godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger (støtteberettigelsesfejl) i 13 % af de 180 reviderede transaktioner. Alle disse støtteberettigelsesfejl vedrørte ESF-projekter. Disse fejl udgør 77 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 73 % af den skønnede fejlfrekvens for dette politikområde (jf. eksempel 6.1). |
| --- | --- |

6.16.

Retten konstaterede, at der var godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger (støtteberettigelsesfejl) i 13 % af de 180 reviderede transaktioner. Alle disse støtteberettigelsesfejl vedrørte ESF-projekter. Disse fejl udgør 77 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 73 % af den skønnede fejlfrekvens for dette politikområde (jf. eksempel 6.1).

| 6.16 og 6.17. | Kommissionen vil følge op på alle de fejl, Retten har konstateret, og den vil sikre, at medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger og om nødvendigt foretager finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.16 og 6.17.

Eksempel 6.1 —   Ikke-støtteberettigede omkostninger

| a) | Ikke-støtteberettigede kursusdeltagere: Der blev ydet ESF-støtte til kurser, der skulle give ansatte i elektroniksektoren øgede kvalifikationer og kundskaber. Retten konstaterede, at mange af deltagerne var ansat uden for elektroniksektoren og derfor ikke var berettigede til at deltage i kurserne. De anmeldte omkostninger, der vedrørte de ikke-støtteberettigede deltagere, udgjorde 29 % af det reviderede beløb |
| --- | --- |

a)

Ikke-støtteberettigede kursusdeltagere: Der blev ydet ESF-støtte til kurser, der skulle give ansatte i elektroniksektoren øgede kvalifikationer og kundskaber. Retten konstaterede, at mange af deltagerne var ansat uden for elektroniksektoren og derfor ikke var berettigede til at deltage i kurserne. De anmeldte omkostninger, der vedrørte de ikke-støtteberettigede deltagere, udgjorde 29 % af det reviderede beløb

| b) | Overanmeldelse af personaleomkostninger: En branchesammenslutning fik ESF-støtte til sine aktiviteter, herunder rådgivning af små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Omkostningerne vedrørende flere af sammenslutningens ansatte blev anmeldt under ESF-projektet, selv om der ikke kunne fremlægges dokumentation for, at de havde brugt arbejdstid på dette projekt. Efter Rettens mening er projektets personaleomkostninger overanmeldt med 60 % |
| --- | --- |

b)

Overanmeldelse af personaleomkostninger: En branchesammenslutning fik ESF-støtte til sine aktiviteter, herunder rådgivning af små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Omkostningerne vedrørende flere af sammenslutningens ansatte blev anmeldt under ESF-projektet, selv om der ikke kunne fremlægges dokumentation for, at de havde brugt arbejdstid på dette projekt. Efter Rettens mening er projektets personaleomkostninger overanmeldt med 60 %

| c) | Ikke-støtteberettigede personaleomkostninger: I forbindelse med et videreuddannelseskursus havde støttemodtageren i sin omkostningsanmeldelse medtaget beløb, der var udbetalt til projektpersonalet som fratrædelsesgodtgørelser. I henhold til de nationale støtteregler er sådanne betalinger imidlertid ikke støtteberettigede. Retten betragter derfor 2,5 % af de anmeldte omkostninger vedrørende det reviderede projekt som ikke-støtteberettigede. |
| --- | --- |

c)

Ikke-støtteberettigede personaleomkostninger: I forbindelse med et videreuddannelseskursus havde støttemodtageren i sin omkostningsanmeldelse medtaget beløb, der var udbetalt til projektpersonalet som fratrædelsesgodtgørelser. I henhold til de nationale støtteregler er sådanne betalinger imidlertid ikke støtteberettigede. Retten betragter derfor 2,5 % af de anmeldte omkostninger vedrørende det reviderede projekt som ikke-støtteberettigede.

| 6.17. | Yderligere 3 % af de 180 reviderede transaktioner vedrørte projekter, hvor de omkostninger, der var anmeldt med henblik på godtgørelse, var beregnet forkert (nøjagtighedsfejl). Disse fejl vedrører 20 % af de transaktioner, der er behæftet med kvantificerbare fejl, og tegner sig for ca. 9 % af den samlede skønnede fejlfrekvens (jf. eksempel 6.2). |
| --- | --- |

6.17.

Yderligere 3 % af de 180 reviderede transaktioner vedrørte projekter, hvor de omkostninger, der var anmeldt med henblik på godtgørelse, var beregnet forkert (nøjagtighedsfejl). Disse fejl vedrører 20 % af de transaktioner, der er behæftet med kvantificerbare fejl, og tegner sig for ca. 9 % af den samlede skønnede fejlfrekvens (jf. eksempel 6.2).

Eksempel 6.2 —   Forkert beregnede omkostninger

| a) | Forkert beregning af generalomkostninger: I forbindelse med et projekt vedrørende kurser for arbejdsløse blev den forholdsmæssige fordeling af generalomkostningerne foretaget på grundlag af, hvor stor en del af den anvendte bygning der blev brugt til projektet. Retten konstaterede, at dette forhold var beregnet forkert og havde ført til en overanmeldelse svarende til 2,4 % af det reviderede beløb |
| --- | --- |

a)

Forkert beregning af generalomkostninger: I forbindelse med et projekt vedrørende kurser for arbejdsløse blev den forholdsmæssige fordeling af generalomkostningerne foretaget på grundlag af, hvor stor en del af den anvendte bygning der blev brugt til projektet. Retten konstaterede, at dette forhold var beregnet forkert og havde ført til en overanmeldelse svarende til 2,4 % af det reviderede beløb

| b) | Forkert beregning i en omkostningsanmeldelse: Projektet vedrørte foranstaltninger til opgradering af uddannelseskvaliteten og modernisering af uddannelsessystemet, og det blev forvaltet af lokale myndigheder. Retten konstaterede en difference mellem det beløb vedrørende projektet, som den reviderede nationale myndighed havde anmeldt til forvaltningsmyndigheden, og det beløb, som forvaltningsmyndigheden havde anmeldt til Kommissionen. Forvaltningsmyndigheden havde lavet regnefejl, da den samlede de indsendte oplysninger fra den lokale myndighed, og det førte til en overanmeldelse af de støtteberettigede omkostninger svarende til 6,7 % af det reviderede beløb. |
| --- | --- |

b)

Forkert beregning i en omkostningsanmeldelse: Projektet vedrørte foranstaltninger til opgradering af uddannelseskvaliteten og modernisering af uddannelsessystemet, og det blev forvaltet af lokale myndigheder. Retten konstaterede en difference mellem det beløb vedrørende projektet, som den reviderede nationale myndighed havde anmeldt til forvaltningsmyndigheden, og det beløb, som forvaltningsmyndigheden havde anmeldt til Kommissionen. Forvaltningsmyndigheden havde lavet regnefejl, da den samlede de indsendte oplysninger fra den lokale myndighed, og det førte til en overanmeldelse af de støtteberettigede omkostninger svarende til 6,7 % af det reviderede beløb.

Mange tilfælde, hvor procedurekrav ikke var overholdt

| 6.18. | I næsten alle de transaktioner, hvor Retten konstaterede ikke-kvantificerbare fejl (40 ud af 42), havde forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne forsømt at overholde procedurekrav vedrørende forvaltning og gennemførelse af ESF-projekter. I 23 sager betragter Retten forsømmelserne som alvorlige tilfælde af manglende overholdelse. Eksempel 6.3 viser de væsentligste fejltyper i denne kategori. |
| --- | --- |

6.18.

I næsten alle de transaktioner, hvor Retten konstaterede ikke-kvantificerbare fejl (40 ud af 42), havde forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne forsømt at overholde procedurekrav vedrørende forvaltning og gennemførelse af ESF-projekter. I 23 sager betragter Retten forsømmelserne som alvorlige tilfælde af manglende overholdelse. Eksempel 6.3 viser de væsentligste fejltyper i denne kategori.

| 6.18. | Kommissionen vil følge op på alle de fejl, Retten har konstateret, og sikre, at der gennemføres korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.18.

Eksempel 6.3 —   Manglende overholdelse af procedurekrav

| a) | Der var ikke ført særskilt regnskab: I forbindelse med en række erhvervsuddannelsesforanstaltninger rettet mod unge arbejdsløse havde man i projektregnskabet ikke klart identificeret alle de udgifter, der vedrørte projektet, f.eks. lønomkostningerne. Hvis der ikke føres et fyldestgørende særskilt regnskab, er der ingen sikkerhed for, at omkostningerne ikke også er blevet anmeldt under andre projekter |
| --- | --- |

a)

Der var ikke ført særskilt regnskab: I forbindelse med en række erhvervsuddannelsesforanstaltninger rettet mod unge arbejdsløse havde man i projektregnskabet ikke klart identificeret alle de udgifter, der vedrørte projektet, f.eks. lønomkostningerne. Hvis der ikke føres et fyldestgørende særskilt regnskab, er der ingen sikkerhed for, at omkostningerne ikke også er blevet anmeldt under andre projekter

| b) | Manglende overholdelse af regler for godkendelse af uddannelsesvirksomheder: Støttemodtageren var en uddannelsesvirksomhed, som for at bevare sin godkendelse skulle have indført procedurer med henblik på at måle kursisternes tilfredshed og følge op på, om de var kommet i beskæftigelse som følge af kurserne. Retten konstaterede, at støttemodtageren ikke havde opfyldt dette krav |
| --- | --- |

b)

Manglende overholdelse af regler for godkendelse af uddannelsesvirksomheder: Støttemodtageren var en uddannelsesvirksomhed, som for at bevare sin godkendelse skulle have indført procedurer med henblik på at måle kursisternes tilfredshed og følge op på, om de var kommet i beskæftigelse som følge af kurserne. Retten konstaterede, at støttemodtageren ikke havde opfyldt dette krav

| c) | Meddelelsen om ordretildeling var sendt for sent: I henhold til reglerne for offentlige indkøb skal ordregivende myndigheder fremsende en meddelelse om resultaterne af udbudsproceduren senest 48 dage efter indgåelsen af kontrakten. Retten fandt tre tilfælde, hvor denne regel ikke var overholdt. |
| --- | --- |

c)

Meddelelsen om ordretildeling var sendt for sent: I henhold til reglerne for offentlige indkøb skal ordregivende myndigheder fremsende en meddelelse om resultaterne af udbudsproceduren senest 48 dage efter indgåelsen af kontrakten. Retten fandt tre tilfælde, hvor denne regel ikke var overholdt.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Dybtgående undersøgelse af to revisionsmyndigheder

| 6.19. | Som led i sin undersøgelse af i alt syv revisionsmyndigheder vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF foretog Retten en vurdering af det arbejde, der i 2011 var blevet udført af to revisionsmyndigheder i to forskellige medlemsstater. Revisionens omfang er beskrevet i punkt 5.40. Med hensyn til de to revisionsmyndigheder i henholdsvis Italien (Sicilien) og Letland fokuserede Retten på ESF-udgifter, da den gennemgik deres arbejde og genudførte deres revision af transaktioner. Resultaterne af Rettens revision af de syv revisionsmyndigheder vedrørende alle strukturfondene er gengivet i kapitel 5 (punkt 5.41-5.43 og i
  bilag 5.2
  ). |
| --- | --- |

6.19.

Som led i sin undersøgelse af i alt syv revisionsmyndigheder vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF foretog Retten en vurdering af det arbejde, der i 2011 var blevet udført af to revisionsmyndigheder i to forskellige medlemsstater. Revisionens omfang er beskrevet i punkt 5.40. Med hensyn til de to revisionsmyndigheder i henholdsvis Italien (Sicilien) og Letland fokuserede Retten på ESF-udgifter, da den gennemgik deres arbejde og genudførte deres revision af transaktioner. Resultaterne af Rettens revision af de syv revisionsmyndigheder vedrørende alle strukturfondene er gengivet i kapitel 5 (punkt 5.41-5.43 og i
  bilag 5.2
  ).

| 6.19. | Revisionsmyndighederne spiller en særdeles central rolle i kvalitetskontrolprocessen fra starten af programperioden og ved indførslen af systemerne. Derefter indgiver de hvert år en revisionserklæring vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemernes virkning til Kommissionen. Den er baseret på kontroller af forvaltnings- og kontrolsystemerne og på statistiske stikprøver udført i overensstemmelse med revisionsstrategien. Derfor indgår Kommissionen i tæt samarbejde og koordinering med revisionsmyndighederne, og den begyndte allerede at gennemgå deres metode og revisionsresultater så tidligt som i 2009. Dette medvirkede til at opbygge kapacitet, idet Kommissionen ydede rådgivning, vejledning og anbefalinger til Revisionsmyndighederne gennem Kommissionens gentagne kontrolarbejde. Forordningen giver Kommissionen mulighed for at anvende en revisionsmyndigheds arbejde for at opnå den fornødne sikkerhed på visse betingelser (artikel 73). |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Revisionsmyndigheden i Letland vurderes som effektiv med hensyn til at opfylde de centrale lovkrav og sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisionsmyndigheden i Italien (Sicilien) vurderes som delvis effektiv. Retten konstaterede specifikke problemer med hensyn til revisionsmyndighedens udtagelse af transaktioner til revision og ekstrapolering af fejl, som havde medført, at revisionsmyndigheden angav en for lav fejlprocent i sin årlige kontrolrapport. På grundlag af sit eget arbejde vurderede Kommissionen også, at denne fejlprocent var upålidelig (jf. punkt 5.42 og 5.43). |
| --- | --- |

6.20.

Revisionsmyndigheden i Letland vurderes som effektiv med hensyn til at opfylde de centrale lovkrav og sikre transaktionernes formelle rigtighed. Revisionsmyndigheden i Italien (Sicilien) vurderes som delvis effektiv. Retten konstaterede specifikke problemer med hensyn til revisionsmyndighedens udtagelse af transaktioner til revision og ekstrapolering af fejl, som havde medført, at revisionsmyndigheden angav en for lav fejlprocent i sin årlige kontrolrapport. På grundlag af sit eget arbejde vurderede Kommissionen også, at denne fejlprocent var upålidelig (jf. punkt 5.42 og 5.43).

| 6.20. | I 2011 gennemførte GD EMPL revisioner af 42 ESF-revisionsmyndigheders arbejde, herunder revisionsmyndighederne på Sicilien og i Letland. I denne stikprøvekontrol blev 12 revisionsmyndigheder udvalgt på baggrund af en risikoanalyse, der ajourføres årligt, og de øvrige 30 blev tilfældigt udvalgt. GD EMPL er på baggrund af eget revisionsarbejde enig i vurderingen af de to revisionsmyndigheder, som Retten lavede stikprøver på. |
| --- | --- |

6.20.

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

| 6.21. | Resultaterne af Rettens gennemgang af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder er beskrevet i punkt 5.44-5.51. |
| --- | --- |

6.21.

Resultaterne af Rettens gennemgang af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder er beskrevet i punkt 5.44-5.51.

| 6.22. | Retten konstaterede, at medlemsstaterne i alle de tilfælde, hvor Kommissionen afdækkede specifikke svagheder, fik meddelelse om, hvilke korrigerende foranstaltninger der burde træffes (punkt 5.47). |
| --- | --- |

6.22.

Retten konstaterede, at medlemsstaterne i alle de tilfælde, hvor Kommissionen afdækkede specifikke svagheder, fik meddelelse om, hvilke korrigerende foranstaltninger der burde træffes (punkt 5.47).

| 6.23. | Retten mener, at Kommissionen drog rimelige konklusioner af sin gennemgang af de årlige kontrolrapporter, og at Kommissionen på grundlag af sin vurdering havde justeret de rapporterede fejlprocenter, hvor det var nødvendigt (punkt 5.51). |
| --- | --- |

6.23.

Retten mener, at Kommissionen drog rimelige konklusioner af sin gennemgang af de årlige kontrolrapporter, og at Kommissionen på grundlag af sin vurdering havde justeret de rapporterede fejlprocenter, hvor det var nødvendigt (punkt 5.51).

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 6.24. | Retten vurderede den årlige aktivitetsrapport og den ledsagende erklæring for 2011 fra generaldirektøren for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Nærmere bestemt gjorde Retten følgende for at undersøge den formelle rigtighed af de betalinger, der blev godkendt i 2011:






  a) | vurderede forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- | --- |

6.24.

Retten vurderede den årlige aktivitetsrapport og den ledsagende erklæring for 2011 fra generaldirektøren for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Nærmere bestemt gjorde Retten følgende for at undersøge den formelle rigtighed af de betalinger, der blev godkendt i 2011:

a)

vurderede forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport

| b) | kontrollerede Kommissionens beregning af restfejlfrekvensen med hensyn til konsekvens og nøjagtighed. |
| --- | --- |

b)

kontrollerede Kommissionens beregning af restfejlfrekvensen med hensyn til konsekvens og nøjagtighed.

| 6.25. | GD EMPL anslår, at den samlede fejlforekomst i de mellemliggende betalinger, der i 2011 blev foretaget med hensyn til programmeringsperioden 2007-2013, ligger mellem 2 % og 2,5 %. I den årlige aktivitetsrapport tager GD EMPL et forbehold med hensyn til betalinger på 58,7 millioner euro vedrørende 24 ud af 117 operationelle programmer i programmeringsperioden 2007-2013 og et forbehold uden finansiel effekt vedrørende programmeringsperioden 2000-2006. |
| --- | --- |

6.25.

GD EMPL anslår, at den samlede fejlforekomst i de mellemliggende betalinger, der i 2011 blev foretaget med hensyn til programmeringsperioden 2007-2013, ligger mellem 2 % og 2,5 %. I den årlige aktivitetsrapport tager GD EMPL et forbehold med hensyn til betalinger på 58,7 millioner euro vedrørende 24 ud af 117 operationelle programmer i programmeringsperioden 2007-2013 og et forbehold uden finansiel effekt vedrørende programmeringsperioden 2000-2006.

| 6.25. | I forlængelse af Rettens positive vurdering af GD EMPL's årlige aktivitetsrapport for 2010 fremsatte Retten en anbefaling, som angår den risiko, der er forbundet med operationelle programmer med en anslået fejlfrekvens under 5 %. For at forebygge disse risici har GD EMPL styrket sin metode, som nu også medtager denne kategori i vurderingen af, om der skal tages forbehold. Derfor er den anvendte metode i den årlige aktivitetsrapport for 2011 strengere, hvilket er på linje med Rettens anbefaling. |
| --- | --- |

6.25.

| 6.26. | GD EMPL's forbehold vedrører de operationelle programmer i programmeringsperioden 2000-2006, hvor medlemsstaterne endnu ikke i tilstrækkelig grad havde afhjulpet de svagheder, der blev konstateret i forbindelse med afslutningsprocessen. Kommissionen har ikke kvantificeret disse forbehold (den betegner dem selv som opfølgningen på sidste års forbehold). Som Rettens arbejde har vist, er der fortsat en risiko for, at afslutningen vil blive baseret på upålidelige afslutningsdokumenter, og at dette kan føre til utilstrækkelige finansielle korrektioner (jf. punkt 5.63 og 5.64 samt særberetning nr. 3/2012 (3), punkt 65-67). |
| --- | --- |

6.26.

GD EMPL's forbehold vedrører de operationelle programmer i programmeringsperioden 2000-2006, hvor medlemsstaterne endnu ikke i tilstrækkelig grad havde afhjulpet de svagheder, der blev konstateret i forbindelse med afslutningsprocessen. Kommissionen har ikke kvantificeret disse forbehold (den betegner dem selv som opfølgningen på sidste års forbehold). Som Rettens arbejde har vist, er der fortsat en risiko for, at afslutningen vil blive baseret på upålidelige afslutningsdokumenter, og at dette kan føre til utilstrækkelige finansielle korrektioner (jf. punkt 5.63 og 5.64 samt særberetning nr. 3/2012 (3), punkt 65-67).

| 6.26. | Kommissionen finder, at de resterende risici, som Retten henviser til for programperioden 2000-2006, er tilstrækkeligt dækket af den igangværende afslutningsprocedure. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig vurdering af de afslutningsdokumenter, som afviklingsorganerne har indmeldt, og igangsat de nødvendige tiltag for at løse de konstaterede problemer, herunder afbrydelse af afslutningsprocessen, anmodning om yderligere oplysninger, gennemførelse af afsluttende revisioner på baggrund af Kommissionens risikovurdering og endelig, for visse programmer, gennemførelse af finansielle korrektioner.

  På baggrund af ovenstående afslutningsprocedure foretager Kommissionen den endelige udbetaling, men først når restfejlraten for hvert af de operationelle programmer vurderes til at ligge under væsentlighedstærskelen på 2 %. Derfor er der ikke foretaget nogen kvantificering af de opfølgende forbehold for programperioden 2000-2006 i GD EMPL's årlige aktivitetsrapport, eftersom disse ikke havde nogen indflydelse på de endelige udbetalinger foretaget i 2011. |
| --- | --- |

6.26.

På baggrund af ovenstående afslutningsprocedure foretager Kommissionen den endelige udbetaling, men først når restfejlraten for hvert af de operationelle programmer vurderes til at ligge under væsentlighedstærskelen på 2 %. Derfor er der ikke foretaget nogen kvantificering af de opfølgende forbehold for programperioden 2000-2006 i GD EMPL's årlige aktivitetsrapport, eftersom disse ikke havde nogen indflydelse på de endelige udbetalinger foretaget i 2011.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 6.27. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

6.27.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var væsentlig fejlbehæftede.

| 6.27. | Kommissionen bemærker den lave fejlrate i 2011, som bekræfter de seneste års positive udvikling. Der er opnået forbedringer takket være medlemsstaternes indsats, en effektiv politik for afbrydelse og udsættelse af betalinger, som GD EMPL har anvendt siden 2008, og en vellykket indførelse af forenklingsforanstaltninger.

  Kommissionen har til hensigt i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sin indsats for yderligere at forbedre sine resultater som anbefalet af Retten. |
| --- | --- |

6.27.

Kommissionen har til hensigt i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sin indsats for yderligere at forbedre sine resultater som anbefalet af Retten.

| 6.28. | På grundlag af sin revision vedrørende de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer konkluderer Retten, at:






  a) | revisionsmyndighederne var delvis effektive med hensyn til at sikre den formelle rigtighed af transaktionerne vedrørende programmeringsperioden 2007-2013 |
| --- | --- | --- |

6.28.

På grundlag af sin revision vedrørende de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer konkluderer Retten, at:

a)

revisionsmyndighederne var delvis effektive med hensyn til at sikre den formelle rigtighed af transaktionerne vedrørende programmeringsperioden 2007-2013

| b) | Kommissionens og medlemsstaternes procedurer har været delvis effektive med hensyn til at gennemføre den indledende fase i afslutningsprocessen vedrørende programmeringsperioden 2000-2006. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens og medlemsstaternes procedurer har været delvis effektive med hensyn til at gennemføre den indledende fase i afslutningsprocessen vedrørende programmeringsperioden 2000-2006.

| 6.28. | Kommissionen understreger, at effektiviteten og kvaliteten af revisionsmyndighedernes arbejde varierer fra program til program og fra medlemsstat til medlemsstat, som det fremgår af Rettens vurdering i punkt 5.41 og af resultaterne af Kommissionens revisionsarbejde. I henhold til artikel 73 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 anvender Kommissionen fra juni 2012 formelt de ni ESF-revisionsmyndigheders arbejde. Kommissionen vil fortsat evaluere de resterende revisionsmyndigheder og overvåge de programmer, der fungerer i overensstemmelse med artikel 73.

  Kommissionen finder, at den har etableret robuste procedurer og vejledning for afslutningsprocessen, og den finder, at de fleste medlemsstater har udført et stykke vigtigt og professionelt arbejde for at muliggøre afslutningen af programmerne og for at øge kontrollen ved programmernes afslutning. Kommissionen finder ligeledes, at den har gjort et omfattende stykke arbejde ved programafslutningen, idet den grundigt har analyseret alle de afsluttende dokumenter, gennemført yderligere revisioner og undersøgelser, hvor nødvendigt, hvilket i mange tilfælde har ført til yderligere finansielle korrektioner ved programafslutningen for at imødegå de resterende risici. |
| --- | --- |

6.28.

Kommissionen finder, at den har etableret robuste procedurer og vejledning for afslutningsprocessen, og den finder, at de fleste medlemsstater har udført et stykke vigtigt og professionelt arbejde for at muliggøre afslutningen af programmerne og for at øge kontrollen ved programmernes afslutning. Kommissionen finder ligeledes, at den har gjort et omfattende stykke arbejde ved programafslutningen, idet den grundigt har analyseret alle de afsluttende dokumenter, gennemført yderligere revisioner og undersøgelser, hvor nødvendigt, hvilket i mange tilfælde har ført til yderligere finansielle korrektioner ved programafslutningen for at imødegå de resterende risici.

Anbefalinger

| 6.29. | Bilag 6.2
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne vedrørende samhørighedsområdet i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter bør bemærkes: |
| --- | --- |

6.29.

Bilag 6.2
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne vedrørende samhørighedsområdet i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter bør bemærkes:

6.29.

| a) | I maj 2011 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument om de væsentligste revisionsresultater vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb. Hensigten var at indlede en dialog med medlemsstaterne om at få reduceret den manglende overholdelse af disse regler |
| --- | --- |

a)

I maj 2011 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument om de væsentligste revisionsresultater vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb. Hensigten var at indlede en dialog med medlemsstaterne om at få reduceret den manglende overholdelse af disse regler

| a) | Kommissionen har gjort en væsentlig indsats for at sikre en striks overholdelse af støtteberettigelseskravene og en korrekt anvendelse af reglerne for offentlige indkøb. Den har stillet uddannelse og vejledning om reglerne for støtteberettigelse og offentlige indkøb til rådighed. Endvidere fremlægger Kommissionen, når den konstaterer komplekse regler på programniveau, anbefalinger til forenkling af reglerne. Den har delt en analyse med medlemsstaterne af de fejltyper inden for offentlige indkøb, der er opdaget ved EU-revisioner af samhørighedspolitikken i de foregående år, og den har iværksat en øvelse med henblik på at indsamle bedste praksis og mulige svar fra medlemsstaterne for at rette op på sådanne fejl og reducere forekomsten af disse.

  Anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb er primært relevant i forbindelse med finansiering via EFRU og Samhørighedsfonden, og de har en begrænset indvirkning på ESF-finansierede projekter. |
| --- | --- |

a)

Anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb er primært relevant i forbindelse med finansiering via EFRU og Samhørighedsfonden, og de har en begrænset indvirkning på ESF-finansierede projekter.

| b) | Kommissionen har fortsat sit program for revision i medlemsstaterne i den aktuelle programmeringsperiode, men som resultaterne af Rettens revision viser, er de nationale overvågnings- og kontrolsystemer kun delvis effektive |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har fortsat sit program for revision i medlemsstaterne i den aktuelle programmeringsperiode, men som resultaterne af Rettens revision viser, er de nationale overvågnings- og kontrolsystemer kun delvis effektive

| c) | Kommissionen har fortsat sin praksis med at afbryde eller suspendere betalinger og pålægge finansielle korrektioner, men de udgifter, som medlemsstaterne attesterer over for Kommissionen, er stadig væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har fortsat sin praksis med at afbryde eller suspendere betalinger og pålægge finansielle korrektioner, men de udgifter, som medlemsstaterne attesterer over for Kommissionen, er stadig væsentlig fejlbehæftede.

| b) og c) | I løbet af dens omfattende revisionsarbejde har Kommissionen overfor ledelses- og kontrolmyndighederne fremsat målrettede anbefalinger for at udbedre de konstaterede svagheder.

  Kommissionen vil fortsætte sin konsekvente tilgang til udsættelser og afbrydelser af betalinger. Som følge af denne politik og medlemsstaternes indsats kan man se en positiv effekt på fejlraten inden for samhørighedsområdet (se kapitel 1, tabel 1.3). |
| --- | --- |

b) og c)

Kommissionen vil fortsætte sin konsekvente tilgang til udsættelser og afbrydelser af betalinger. Som følge af denne politik og medlemsstaternes indsats kan man se en positiv effekt på fejlraten inden for samhørighedsområdet (se kapitel 1, tabel 1.3).

| 6.30. | På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.30.

På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen:

| 6.30. | Se fælles svar på punkt 1.12-1.13. |
| --- | --- |

6.30.

| — | Anbefaling 1: stiller strenge krav om, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage ESF-støtte overholdes, og på grundlag af erfaringerne i programmeringsperioden 2007-2013 foretager en vurdering af anvendelsen af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at identificere mulige områder, hvor reglerne kan forenkles yderligere, og for at eliminere potentielle kilder til fejl i perioden efter 2013 |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: stiller strenge krav om, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage ESF-støtte overholdes, og på grundlag af erfaringerne i programmeringsperioden 2007-2013 foretager en vurdering af anvendelsen af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at identificere mulige områder, hvor reglerne kan forenkles yderligere, og for at eliminere potentielle kilder til fejl i perioden efter 2013

Kommissionen har i 2010 forpligtet sig til fortsat at overvåge overholdelsen af reglerne for støtteberettigelse ved hjælp af regelmæssige revisioner og opfølgning på alle revisioner i EU og på nationalt niveau. Oplysninger om dette fremgår af generaldirektøren for GD EMPL's årlige aktivitetsrapport. Kommissionen vil om nødvendigt fortsat træffe de korrigerende foranstaltninger.

Hvad angår vurdering af de nationale regler for støtteberettigelse og måder at forenkle disse yderligere på, henviser Kommissionen til den væsentlige indsats, den allerede har ydet som en del af dens målrettede handlingsplan om specifikke medlemsstater, hvor der er konstateret tilbagevendende problemer. Kommissionen vil fortsætte sin indsats med særligt fokus på at takle ikke-støtteberettigede omkostninger, for meget opkrævede personaleomkostninger og strømlining af nationale regler.

| — | Anbefaling 2: minder medlemsstaterne om deres ansvar for at indføre procedurer, som sikrer, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige, og adresserer svaghederne i forvaltningsmyndighedernes og de formidlende organers »kontrol på første niveau« gennem yderligere vejledning og uddannelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: minder medlemsstaterne om deres ansvar for at indføre procedurer, som sikrer, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige, og adresserer svaghederne i forvaltningsmyndighedernes og de formidlende organers »kontrol på første niveau« gennem yderligere vejledning og uddannelsesforanstaltninger

Kommissionen vil fortsat henlede medlemsstaternes opmærksomhed på, at de gentagne fejl i forvaltningskontrollen, som Retten har konstateret, er kritiske.

| — | Anbefaling 3: opfordrer de nationale myndigheder til at anvende korrektionsmekanismerne strengt, inden de attesterer udgifterne over for Kommissionen (2008). Hver gang nationale organer eller EU-organer påviser væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde, bør Kommissionen afbryde eller suspendere betalingerne, indtil medlemsstaten har truffet korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af svaghederne, og foretage finansielle korrektioner, hvis det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: opfordrer de nationale myndigheder til at anvende korrektionsmekanismerne strengt, inden de attesterer udgifterne over for Kommissionen (2008). Hver gang nationale organer eller EU-organer påviser væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde, bør Kommissionen afbryde eller suspendere betalingerne, indtil medlemsstaten har truffet korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af svaghederne, og foretage finansielle korrektioner, hvis det er nødvendigt

Kommissionen gav i 2010 tilsagn om fortsat rettidigt at afbryde eller suspendere betalinger om nødvendigt. Denne strikse politik afspejles igen i generaldirektøren for GD EMPL's årlige aktivitetsrapport for 2011 (se Kommissionens svar til punkt 6.29 c).

| — | Anbefaling 4: giver revisionsmyndighederne yderligere vejledning for den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: giver revisionsmyndighederne yderligere vejledning for den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol

Kommissionen vil fortsat løbende sørge for retningslinjer og rådgivning til revisionsmyndighederne om en række tekniske og forskriftsmæssige forhold. I den forbindelse afholdt GD REGIO og GD EMPL et seminar i juni 2012, hvor der blev vejledt om, hvordan man tager prøver.

| — | Anbefaling 5: nøje kontrollerer, at revisionsmyndighedernes oplysninger i de årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer er rigtige og fuldstændige. Alle foreliggende oplysninger om revisionsmyndighedernes system- og transaktionsrevisioner bør tages i betragtning i forbindelse med Kommissionens kontrol |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: nøje kontrollerer, at revisionsmyndighedernes oplysninger i de årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer er rigtige og fuldstændige. Alle foreliggende oplysninger om revisionsmyndighedernes system- og transaktionsrevisioner bør tages i betragtning i forbindelse med Kommissionens kontrol

De årlige kontrolrapporter er et af de hovedelementer, som Kommissionen bygger sin sikkerhed på. Der tages som sådan fuldt hensyn til de oplysninger, der fremgår af rapporterne. Der er yderligere blevet vejledt om, hvordan fejlraterne kan behandles i den årlige kontrolrapport for 2011.

Som forklaret i GD EMPL's årlige aktivitetsrapport for 2011, bliver der hvert år foretaget en grundig evaluering af alle årlige kontrolrapporter. Den er grundlaget for, hvilke forbehold der tages for at sikre ovennævnte vejlednings pålidelighed og ensartethed.

| — | Anbefaling 6: opfordrer medlemsstaterne til at anvende de forenklede omkostningsordninger, som forordningerne tillader, med henblik på at begrænse mulighederne for fejl. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: opfordrer medlemsstaterne til at anvende de forenklede omkostningsordninger, som forordningerne tillader, med henblik på at begrænse mulighederne for fejl.

Kommissionen fortsætter sin indsats med at yde rådgivning, uddannelse og vejledning til medlemsstaterne, således at de muligheder, lovgivningen stiller til rådighed, fører til reel forenkling for alle interessenter.

Omkring 70 % af de operationelle programmer anvender mindst en af de forenklede omkostningsmetoder. Blandt de forskellige muligheder er metoderne med en fast sats for indirekte omkostninger og standardsatser for enhedsomkostninger de mest anvendte.

---

(1)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlprocent). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger på mellem 0,9 % og 3,4 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(2)  Artikel 58, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(3)  http://eca.europa.eu

(4)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

BILAG 6.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE BESKÆFTIGELSE, SOCIALE ANLIGGENDER, ARBEJDSMARKEDSFORHOLD OG LIGESTILLING

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF | IPA | Andre sociale anliggender | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 56 % | (90) | 100 % | (6) | 86 % | (12) | 60 % | (108) | 73 % | 75 % | 82 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 44 % | (70) | 0 % | (0) | 14 % | (2) | 40 % | (72) | 27 % | 25 % | 18 % |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse efter fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 59 % | (41) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 58 % | (42) | 39 % | 0 % | 56 % |
| Kvantificerbare fejl | 41 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 42 % | (30) | 61 % | 100 % | 44 % |
| Støtteberettigelse | 79 % | (23) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 77 % | (23) | 91 % | 64 % | 50 % |
| Forekomst | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 9 % | 0 % | 0 % |
| Nøjagtighed | 17 % | (5) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 20 % | (6) | 0 % | 36 % | 50 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 2,2 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 3,4 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 0,9 % | | | |

2011

2010

2009

2008

ESF

IPA

Andre sociale anliggender

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

160

6

14

180

66

44

49

Forskud

0

0

0

0

0

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

160

6

14

180

66

44

49

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

56 %

(90)

100 %

(6)

86 %

(12)

60 %

(108)

73 %

75 %

82 %

var behæftet med en eller flere fejl

44 %

(70)

0 %

(0)

14 %

(2)

40 %

(72)

27 %

25 %

18 %

Analyse af fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

59 %

(41)

0 %

(0)

50 %

(1)

58 %

(42)

39 %

0 %

56 %

Kvantificerbare fejl

41 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(1)

42 %

(30)

61 %

100 %

44 %

Støtteberettigelse

79 %

(23)

0 %

(0)

0 %

(0)

77 %

(23)

91 %

64 %

50 %

Forekomst

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

9 %

0 %

0 %

Nøjagtighed

17 %

(5)

0 %

(0)

100 %

(1)

20 %

(6)

0 %

36 %

50 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

2,2 %

Øvre fejlgrænse

3,4 %

Nedre fejlgrænse

0,9 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for politikområdet blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parantes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 6.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE SAMHØRIGHED

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Samhørighed:

  Kommissionen bør overvåge, at betingelserne for at modtage EU-støtte overholdes, herunder at EU's regler og de nationale regler for offentlige indkøb anvendes korrekt
  (jf. punkt 4.38 i årsberetningen for 2009). | Kommissionen giver vejledning til medlemsstaternes forvaltnings- og revisionsmyndigheder. I maj 2011 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument om de væsentligste revisionsresultater vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb. Hensigten var at indlede en dialog med medlemsstaterne om at få reduceret antallet af fejl med hensyn til offentlige indkøb i strukturfondsprojekter. Kommissionens samlede evaluering af effekten og effektiviteten af EU's lovgivning om offentlige indkøb blev offentliggjort i juni 2011. | Det er i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2011) 1179 af 5.10.2011) forklaret specifikt, hvad der er gjort for at afbøde de konstaterede risici, hvilket især omfatter forebyggende og korrigerende foranstaltninger, såsom vejledning, uddannelse og betalingsafbrydelser. |
| Samhørighed:

  Kommissionen bør sikre, at erstatningen af udgifter, der ikke er støtteberettigede, med nye udgifter (tilbagetrækning) ikke medfører, at medlemsstaterne anmelder nye uregelmæssige udgifter
  (jf. punkt 4.37 b) i årsberetningen for 2009). | Kommissionen følger op på denne risiko i forbindelse med afslutningen af programmerne for perioden 2000-2006. Kommissionens forslag til regler vedrørende perioden 2014-2020 fastsætter, at når der ved EU-revisioner konstateres uregelmæssigheder med indvirkning på årsregnskaberne, skal den korrektion, der pålægges, reducere finansieringen til det operationelle program, hvilket vil betyde, at tilbagetrækning og erstatning af udgifter begrænses til det aktuelle regnskabsår. | Kommissionens forslag til den retlige ramme for 2014-2020 fastslår på grundlag af princippet om en årlig regnskabsafslutning, at »hvis Kommissionen eller Retten konstaterer uregelmæssigheder, der påvirker det årsregnskab, Kommissionen har fået tilsendt, skal den deraf følgende korrektion reducere støtten fra fondene til det operationelle program«. Dermed begrænser forslaget mulighederne for tilbagetrækning/erstatning. |
| 2009 og 2008 | Samhørighed:

  Kommissionen bør gennem sin overvågning sikre, at de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt
  (jf. punkt 4.37 c) i årsberetningen for 2009 og punkt 6.37 a) og c) i årsberetningen for 2008). | Kommissionen foretager overensstemmelsesvurderinger af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer i begyndelsen af programmeringsperioden og udfører revision i hele programmeringsperioden. I forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 forlader Kommissionen sig desuden i stigende grad på de nationale revisionsmyndigheder, når den skal opnå sikkerhed for, at systemerne fungerer effektivt. I 2011 fortsatte Kommissionen sin undersøgelse af revisionsmyndighedernes arbejde vedrørende de operationelle programmer for perioden 2007-2013 og har bl.a. foretaget dybtgående undersøgelser af revisionsmyndigheder (jf. punkt 5.35-5.37 og 5.44-5.51). Som helhed er forvaltnings- og kontrolsystemerne delvis effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed: Betalingerne vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF er fortsat væsentlig fejlbehæftede. | Kommissionen har styrket sin tilsynsfunktion siden vedtagelsen af 2008-handlingsplanen, og den fører fortsat en striks politik for betalingsudsættelser og -afbrydelser, så snart der konstateres mangler. Dette vedvarende tiltag har forbedret overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet i medlemsstaterne, og de lavere fejlrater, som Retten har indberettet til den årlige revisionserklæring (DAS) for 2011, bekræfter denne positive udvikling.


  Jf. forklaringen i svar på punkt 5.44 er Kommissionens tillid til revisionsmyndighederne baseret på omfattende revisionsarbejde. Kommissionen hilser Rettens vurdering velkommen, og den har i alle tilfælde, hvor der er konstateret specifikke svagheder (se punkt 5.47), meddelt medlemsstaterne, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes. På baggrund af dette revisionsarbejde anvender Kommissionen fra juli 2012 officielt de 13 revisionsmyndigheders arbejde i forbindelse med EFRU/Samhørighedsfonden og de ni revisionsmyndigheder for ESF. |
| 2009 og 2008 | Samhørighed:

  Kommissionen bør opfordre de nationale myndigheder til at anvende korrektionsmekanismerne strengt, inden de attesterer udgifterne over for Kommissionen
  (jf. punkt 4.37 a), i årsberetningen for 2009 og punkt 6.37 b) og d), i årsberetningen for 2008). | Kommissionen har fortsat sin politik med at afbryde eller suspendere betalinger, når der er væsentlige uregelmæssigheder eller systemsvagheder. Medlemsstaterne skal indsende oplysninger om finansielle korrektioner til Kommissionen senest den 31. marts hvert år. Hvis en medlemsstat ikke træffer passende korrigerende foranstaltninger, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. Vedrørende programmerne for perioden 2007-2013 vedtog Kommissionen i 2011 finansielle korrektioner på 217,6 millioner euro for ESF og 2,7 millioner euro for EFRU. De attesterede udgiftsanmeldelser, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen, er imidlertid stadig væsentlig fejlbehæftede. | Der blev i begyndelsen af 2011 igangsat en revision af medlemsstaternes systemer med det formål at forbedre indberetningen af nationale finansielle korrektioner til Kommissionen og sikre indberetningernes fuldstændighed, nøjagtighed og rettidighed. Den viste forbedringer i medlemsstaternes systemer for anvendelse og indberetning af finansielle korrektioner. Endvidere tillader udgifts- og kontrolcyklussens flerårige natur, at der foretages finansielle korrektioner ved flere forskellige implementeringstrin, herunder ved regnskabsafslutning, hvor de sidste kontroller udføres vedrørende udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, og hvor de endelige korrektioner foretages om nødvendigt. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

Samhørighed:

Kommissionen bør overvåge, at betingelserne for at modtage EU-støtte overholdes, herunder at EU's regler og de nationale regler for offentlige indkøb anvendes korrekt

(jf. punkt 4.38 i årsberetningen for 2009).

Kommissionen giver vejledning til medlemsstaternes forvaltnings- og revisionsmyndigheder. I maj 2011 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument om de væsentligste revisionsresultater vedrørende anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb. Hensigten var at indlede en dialog med medlemsstaterne om at få reduceret antallet af fejl med hensyn til offentlige indkøb i strukturfondsprojekter. Kommissionens samlede evaluering af effekten og effektiviteten af EU's lovgivning om offentlige indkøb blev offentliggjort i juni 2011.

Det er i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2011) 1179 af 5.10.2011) forklaret specifikt, hvad der er gjort for at afbøde de konstaterede risici, hvilket især omfatter forebyggende og korrigerende foranstaltninger, såsom vejledning, uddannelse og betalingsafbrydelser.

Samhørighed:

Kommissionen bør sikre, at erstatningen af udgifter, der ikke er støtteberettigede, med nye udgifter (tilbagetrækning) ikke medfører, at medlemsstaterne anmelder nye uregelmæssige udgifter

(jf. punkt 4.37 b) i årsberetningen for 2009).

Kommissionen følger op på denne risiko i forbindelse med afslutningen af programmerne for perioden 2000-2006. Kommissionens forslag til regler vedrørende perioden 2014-2020 fastsætter, at når der ved EU-revisioner konstateres uregelmæssigheder med indvirkning på årsregnskaberne, skal den korrektion, der pålægges, reducere finansieringen til det operationelle program, hvilket vil betyde, at tilbagetrækning og erstatning af udgifter begrænses til det aktuelle regnskabsår.

Kommissionens forslag til den retlige ramme for 2014-2020 fastslår på grundlag af princippet om en årlig regnskabsafslutning, at »hvis Kommissionen eller Retten konstaterer uregelmæssigheder, der påvirker det årsregnskab, Kommissionen har fået tilsendt, skal den deraf følgende korrektion reducere støtten fra fondene til det operationelle program«. Dermed begrænser forslaget mulighederne for tilbagetrækning/erstatning.

2009 og 2008

Samhørighed:

Kommissionen bør gennem sin overvågning sikre, at de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt

(jf. punkt 4.37 c) i årsberetningen for 2009 og punkt 6.37 a) og c) i årsberetningen for 2008).

Kommissionen foretager overensstemmelsesvurderinger af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer i begyndelsen af programmeringsperioden og udfører revision i hele programmeringsperioden. I forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 forlader Kommissionen sig desuden i stigende grad på de nationale revisionsmyndigheder, når den skal opnå sikkerhed for, at systemerne fungerer effektivt. I 2011 fortsatte Kommissionen sin undersøgelse af revisionsmyndighedernes arbejde vedrørende de operationelle programmer for perioden 2007-2013 og har bl.a. foretaget dybtgående undersøgelser af revisionsmyndigheder (jf. punkt 5.35-5.37 og 5.44-5.51). Som helhed er forvaltnings- og kontrolsystemerne delvis effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed: Betalingerne vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF er fortsat væsentlig fejlbehæftede.

Kommissionen har styrket sin tilsynsfunktion siden vedtagelsen af 2008-handlingsplanen, og den fører fortsat en striks politik for betalingsudsættelser og -afbrydelser, så snart der konstateres mangler. Dette vedvarende tiltag har forbedret overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet i medlemsstaterne, og de lavere fejlrater, som Retten har indberettet til den årlige revisionserklæring (DAS) for 2011, bekræfter denne positive udvikling.

Jf. forklaringen i svar på punkt 5.44 er Kommissionens tillid til revisionsmyndighederne baseret på omfattende revisionsarbejde. Kommissionen hilser Rettens vurdering velkommen, og den har i alle tilfælde, hvor der er konstateret specifikke svagheder (se punkt 5.47), meddelt medlemsstaterne, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes. På baggrund af dette revisionsarbejde anvender Kommissionen fra juli 2012 officielt de 13 revisionsmyndigheders arbejde i forbindelse med EFRU/Samhørighedsfonden og de ni revisionsmyndigheder for ESF.

2009 og 2008

Samhørighed:

Kommissionen bør opfordre de nationale myndigheder til at anvende korrektionsmekanismerne strengt, inden de attesterer udgifterne over for Kommissionen

(jf. punkt 4.37 a), i årsberetningen for 2009 og punkt 6.37 b) og d), i årsberetningen for 2008).

Kommissionen har fortsat sin politik med at afbryde eller suspendere betalinger, når der er væsentlige uregelmæssigheder eller systemsvagheder. Medlemsstaterne skal indsende oplysninger om finansielle korrektioner til Kommissionen senest den 31. marts hvert år. Hvis en medlemsstat ikke træffer passende korrigerende foranstaltninger, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. Vedrørende programmerne for perioden 2007-2013 vedtog Kommissionen i 2011 finansielle korrektioner på 217,6 millioner euro for ESF og 2,7 millioner euro for EFRU. De attesterede udgiftsanmeldelser, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen, er imidlertid stadig væsentlig fejlbehæftede.

Der blev i begyndelsen af 2011 igangsat en revision af medlemsstaternes systemer med det formål at forbedre indberetningen af nationale finansielle korrektioner til Kommissionen og sikre indberetningernes fuldstændighed, nøjagtighed og rettidighed. Den viste forbedringer i medlemsstaternes systemer for anvendelse og indberetning af finansielle korrektioner. Endvidere tillader udgifts- og kontrolcyklussens flerårige natur, at der foretages finansielle korrektioner ved flere forskellige implementeringstrin, herunder ved regnskabsafslutning, hvor de sidste kontroller udføres vedrørende udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, og hvor de endelige korrektioner foretages om nødvendigt.

---

KAPITEL 7

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Karakteristik af risici

Budgetstøtte

De medfinansierede aktioners støtteberettigelse

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

GD ECHO

FPI

Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19-Eksterne forbindelser, 21-Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22-Udvidelse og 23-Humanitær bistand. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2011 gives i
  tabel 7.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19-Eksterne forbindelser, 21-Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22-Udvidelse og 23-Humanitær bistand. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2011 gives i
  tabel 7.1
  .

Tabel 7.1 —   Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 19 | Eksterne forbindelser | Administrative udgifter | 157 | Direkte central forvaltning |
| Samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl | 39 | Direkte central forvaltning |
| Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) | 308 | Indirekte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) | 123 | Direkte central forvaltning |
| Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande | 20 | Direkte central forvaltning |
| Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden | 238 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland | 1 448 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning |
| Forbindelser med Latinamerika | 282 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning |
| Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten | 670 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning |
| Politisk strategi og koordination | 28 | Direkte central forvaltning |
| | 3 313 | |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | Administrative udgifter | 338 | Direkte central forvaltning |
| Fødevaresikkerhed | 320 | Direkte central forvaltning |
| Ikke-statslige udviklingsaktører | 202 | Direkte central forvaltning |
| Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi | 136 | Direkte central forvaltning |
| Menneskelig og social udvikling | 172 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) | 300 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning |
| Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer | 30 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering | 15 | Direkte central forvaltning |
| | 1 513 | |
| 22 | Udvidelse | Administrative udgifter | 93 | Direkte central forvaltning |
| Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi | 835 | Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/decentral forvaltning |
| | 928 | |
| 23 | Humanitær bistand | Administrative udgifter | 33 | Direkte central forvaltning |
| Humanitær bistand | 1 008 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Det finansielle civilbeskyttelsesinstrument | 27 | Direkte central forvaltning |
| | 1 068 | |
| Administrative udgifter i alt (27) | 621 | |
| Aktionsudgifter i alt | 6 201 | |
| Bestående af: | — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

19

Eksterne forbindelser

Administrative udgifter

157

Direkte central forvaltning

Samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl

39

Direkte central forvaltning

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

308

Indirekte central forvaltning/fælles forvaltning

Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR)

123

Direkte central forvaltning

Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande

20

Direkte central forvaltning

Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden

238

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning

Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland

1 448

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning

Forbindelser med Latinamerika

282

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning

Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten

670

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning

Politisk strategi og koordination

28

Direkte central forvaltning

3 313

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

Administrative udgifter

338

Direkte central forvaltning

Fødevaresikkerhed

320

Direkte central forvaltning

Ikke-statslige udviklingsaktører

202

Direkte central forvaltning

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi

136

Direkte central forvaltning

Menneskelig og social udvikling

172

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning

Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

300

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning

Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer

30

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering

15

Direkte central forvaltning

1 513

22

Udvidelse

Administrative udgifter

93

Direkte central forvaltning

Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi

835

Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning/decentral forvaltning

928

23

Humanitær bistand

Administrative udgifter

33

Direkte central forvaltning

Humanitær bistand

1 008

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning

Det finansielle civilbeskyttelsesinstrument

27

Direkte central forvaltning

1 068

Administrative udgifter i alt (27)

621

Aktionsudgifter i alt

6 201

Bestående af:

—

4 080

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

2 121

Regnskabsårets betalinger i alt

6 822

Regnskabsårets forpligtelser i alt

8 285

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 7.2. | Budgettet for eksterne forbindelser og udvikling blev i 2011 implementeret af GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid samt af Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI). |
| --- | --- |

7.2.

Budgettet for eksterne forbindelser og udvikling blev i 2011 implementeret af GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid samt af Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI).

| 7.3. | Det budget (ca. 3 840 millioner euro (2)), der gennemføres af EuropeAid, dækker:






  a) | udviklingsbistand til og økonomisk samarbejde med lande i Asien, Latinamerika og AVS-staterne |
| --- | --- | --- |

7.3.

Det budget (ca. 3 840 millioner euro (2)), der gennemføres af EuropeAid, dækker:

a)

udviklingsbistand til og økonomisk samarbejde med lande i Asien, Latinamerika og AVS-staterne

| b) | den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland |
| --- | --- |

b)

den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland

| c) | temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

c)

temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder.

| 7.4. | Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og erfaring. For at være berettigede til EU-støtte skal projekterne overholde komplekse regler, herunder udbuds- og ordretildelingsprocedurer. |
| --- | --- |

7.4.

Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og erfaring. For at være berettigede til EU-støtte skal projekterne overholde komplekse regler, herunder udbuds- og ordretildelingsprocedurer.

| 7.5. | Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter er en tjenestegren i Kommissionen, der blev oprettet pr. 1. januar 2011, og som rapporterer direkte til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. De udgifter, der forvaltes af FPI (ca. 490 millioner euro (3)), vedrører hovedsagelig aktioner under:






  a) | den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) (indirekte central forvaltning), der støtter bevarelse af stabilitet i følsomme lande og ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- | --- |

7.5.

Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter er en tjenestegren i Kommissionen, der blev oprettet pr. 1. januar 2011, og som rapporterer direkte til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. De udgifter, der forvaltes af FPI (ca. 490 millioner euro (3)), vedrører hovedsagelig aktioner under:

a)

den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) (indirekte central forvaltning), der støtter bevarelse af stabilitet i følsomme lande og ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben

| b) | stabilitetsinstrumentet (IfS) (direkte central forvaltning/fælles forvaltning), der støtter forebyggelse, styring og løsning af konflikter og de fredsskabende aktiviteter |
| --- | --- |

b)

stabilitetsinstrumentet (IfS) (direkte central forvaltning/fælles forvaltning), der støtter forebyggelse, styring og løsning af konflikter og de fredsskabende aktiviteter

| c) | valgobservationsmissioner (EOM) (direkte central forvaltning) med henblik på at styrke demokrati, god regeringsførelse og konfliktforebyggelse og |
| --- | --- |

c)

valgobservationsmissioner (EOM) (direkte central forvaltning) med henblik på at styrke demokrati, god regeringsførelse og konfliktforebyggelse og

| d) | instrumentet for industrialiserede lande (ICI) (direkte central forvaltning), der er det vigtigste redskab til forbedring af samarbejdet med industrialiserede lande. |
| --- | --- |

d)

instrumentet for industrialiserede lande (ICI) (direkte central forvaltning), der er det vigtigste redskab til forbedring af samarbejdet med industrialiserede lande.

| 7.6. | Udvidelsesbudgettet (4) (835 millioner euro (5)) blev forvaltet af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG) og budgettet til humanitær bistand (6) af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse — ECHO (1 008 millioner euro (7)). GD ECHO er også ansvarligt for den europæiske civilbeskyttelsesordning (8) (27 millioner euro (9)). |
| --- | --- |

7.6.

Udvidelsesbudgettet (4) (835 millioner euro (5)) blev forvaltet af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG) og budgettet til humanitær bistand (6) af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse — ECHO (1 008 millioner euro (7)). GD ECHO er også ansvarligt for den europæiske civilbeskyttelsesordning (8) (27 millioner euro (9)).

Karakteristik af risici

| 7.7. | Hovedparten af de udgifter, der forvaltes af generaldirektorater/Tjenesten, afholdes i form af forskud, hvor der kun skal opfyldes et begrænset antal betingelser. Mellemliggende og endelige betalinger er derimod betinget af, at de faktisk afholdte udgifter for projektet er anmeldt og godkendt, og disse betalinger er derfor forbundet med større risici for fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed end forskud. |
| --- | --- |

7.7.

Hovedparten af de udgifter, der forvaltes af generaldirektorater/Tjenesten, afholdes i form af forskud, hvor der kun skal opfyldes et begrænset antal betingelser. Mellemliggende og endelige betalinger er derimod betinget af, at de faktisk afholdte udgifter for projektet er anmeldt og godkendt, og disse betalinger er derfor forbundet med større risici for fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed end forskud.

| 7.8. | Nogle instrumenter og bestemmelser vedrørende betalingerne på politikområdet indebærer, at Kommissionen får en betydelig grad af fleksibilitet til at afgøre, om udgifterne er støtteberettigede. Derfor er det mindre sandsynligt, at der er fejl med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed i disse transaktioner. |
| --- | --- |

7.8.

Nogle instrumenter og bestemmelser vedrørende betalingerne på politikområdet indebærer, at Kommissionen får en betydelig grad af fleksibilitet til at afgøre, om udgifterne er støtteberettigede. Derfor er det mindre sandsynligt, at der er fejl med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed i disse transaktioner.

| 7.8. | Kommissionen arbejder inden for rammerne af gældende lovgivning, som er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

7.8.

Budgetstøtte

| 7.9. | EU-forordningerne om samarbejde med partnerlande (10) fastsætter, at der kun ydes direkte budgetstøtte (11) til makroøkonomiske eller sektorspecifikke reformer, såfremt den offentlige finansielle forvaltning i modtagerlandene er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv. |
| --- | --- |

7.9.

EU-forordningerne om samarbejde med partnerlande (10) fastsætter, at der kun ydes direkte budgetstøtte (11) til makroøkonomiske eller sektorspecifikke reformer, såfremt den offentlige finansielle forvaltning i modtagerlandene er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv.

| 7.10. | Disse lovbestemmelser overlader en vid fortolkningsmargen (12), og hvad der anses for at være »tilstrækkelig« gennemsigtig, ansvarlig og effektiv offentlig finansiel forvaltning kan variere meget, afhængig af landets specifikke situation, men også af den kurs, regeringen tager. Der skal derfor erindres om følgende: |
| --- | --- |

7.10.

Disse lovbestemmelser overlader en vid fortolkningsmargen (12), og hvad der anses for at være »tilstrækkelig« gennemsigtig, ansvarlig og effektiv offentlig finansiel forvaltning kan variere meget, afhængig af landets specifikke situation, men også af den kurs, regeringen tager. Der skal derfor erindres om følgende:

| 7.9-7.10. | Kommissionen er ikke fuldt ud enig i Rettens analyse af, hvordan budgetstøtten forvaltes.

  Der ydes budgetstøtte i udviklingsøjemed i lande, hvor der kan være alvorlige svagheder i de grundlæggende statslige systemer, bl.a. i de offentlige finansielle forvaltningssystemer. Der gælder dog strenge betingelser for at få adgang til budgetstøtte. Et partnerland bliver først berettiget til budgetstøtte, når regeringen har fastsat en relevant og realistisk strategi til afhjælpning af ovennævnte svagheder. Kommissionen kan også kræve, at der indføres specifikke kortfristede foranstaltninger til afbødning af risici. De nye retningslinjer for budgetstøtte (24) (som blev revideret i 2012 på grundlag af forslag fra Kommissionen (25) og Rådets konklusioner af 14. maj 2012 om en ny tilgang til budgetstøtte) indeholder en række nye bestemmelser, som sikrer klarere regler. Der er bl.a. tale om nye regler om åbenhed og tilsyn, en formel risikovurderingsproces og en forvaltningsramme for det øverste ledelsesniveau. |
| --- | --- |

7.9-7.10.

Der ydes budgetstøtte i udviklingsøjemed i lande, hvor der kan være alvorlige svagheder i de grundlæggende statslige systemer, bl.a. i de offentlige finansielle forvaltningssystemer. Der gælder dog strenge betingelser for at få adgang til budgetstøtte. Et partnerland bliver først berettiget til budgetstøtte, når regeringen har fastsat en relevant og realistisk strategi til afhjælpning af ovennævnte svagheder. Kommissionen kan også kræve, at der indføres specifikke kortfristede foranstaltninger til afbødning af risici. De nye retningslinjer for budgetstøtte (24) (som blev revideret i 2012 på grundlag af forslag fra Kommissionen (25) og Rådets konklusioner af 14. maj 2012 om en ny tilgang til budgetstøtte) indeholder en række nye bestemmelser, som sikrer klarere regler. Der er bl.a. tale om nye regler om åbenhed og tilsyn, en formel risikovurderingsproces og en forvaltningsramme for det øverste ledelsesniveau.

| a) | Der ydes ofte budgetstøtte til lande med svage offentlige finansielle forvaltningssystemer. En af de store risici er, at modtagerlandets budget kan være omfattet af besvigelser og korruption. De midler, der overføres i form af budgetstøtte, smeltes sammen med andre budgetmidler i landets budget (kendt som »fungibilitet«), og derfor er de udsat for samme svagheder i den offentlige finansielle forvaltning. |
| --- | --- |

a)

Der ydes ofte budgetstøtte til lande med svage offentlige finansielle forvaltningssystemer. En af de store risici er, at modtagerlandets budget kan være omfattet af besvigelser og korruption. De midler, der overføres i form af budgetstøtte, smeltes sammen med andre budgetmidler i landets budget (kendt som »fungibilitet«), og derfor er de udsat for samme svagheder i den offentlige finansielle forvaltning.

| b) | Da budgetstøttetransaktioner gennemføres gennem partnerlandenes offentlige finansielle forvaltningssystemer, processer og institutioner, kan Rettens revision af lovligheden og den formelle rigtighed ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandenes budgetter. |
| --- | --- |

b)

Da budgetstøttetransaktioner gennemføres gennem partnerlandenes offentlige finansielle forvaltningssystemer, processer og institutioner, kan Rettens revision af lovligheden og den formelle rigtighed ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandenes budgetter.

| c) | Kommissionen har stor fleksibilitet, når den skal afgøre, om et partnerland er berettiget til budgetstøtte. På grund af den vide fortolkningsmargen er Kommissionens budgetstøttetransaktioner mindre tilbøjelige til at være behæftet med fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har stor fleksibilitet, når den skal afgøre, om et partnerland er berettiget til budgetstøtte. På grund af den vide fortolkningsmargen er Kommissionens budgetstøttetransaktioner mindre tilbøjelige til at være behæftet med fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed.

Ikke-øremærket budgetstøtte skal belønne resultater snarere end finansiere aktiviteter. Det er derfor klart, at revisionen ikke kan række ud over det stade, hvor midlerne overføres efter de vedtagne betingelsers opfyldelse. Revisionen af de aktiviteter, som budgetstøttemidlerne finansierer, er imidlertid en opgave, der varetages af de nationale revisionsmyndigheder, som kan få konkret støtte gennem ledsageprogrammer.

Denne mekanisme til formidling af bistand er en af de måder, hvorpå Kommissionen har imødekommet det internationale udviklingssamfunds og EU-aktørers ønske om mere effektive indgreb, som har fokus på resultater og ejerskab, er mindre krævende administrativt set og dermed reducerer partnerlandenes transaktionsomkostninger.

De medfinansierede aktioners støtteberettigelse

| 7.11. | Kommissionen kanaliserer en del af sin støtte gennem multidonorforanstaltninger, der implementeres af internationale organisationer og FN-organisationer (13). Disse bidrag er ifølge deres natur fungible. Men i nogle tilfælde yder Kommissionen ikke generel støtte, men forsøger at begrænse sine bidrag ved at henvise til specifikke udgiftskriterier. Hvis en anden donor har samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for sit bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder kravene både fra Kommissionen og fra den anden (de andre) donor(er). |
| --- | --- |

7.11.

Kommissionen kanaliserer en del af sin støtte gennem multidonorforanstaltninger, der implementeres af internationale organisationer og FN-organisationer (13). Disse bidrag er ifølge deres natur fungible. Men i nogle tilfælde yder Kommissionen ikke generel støtte, men forsøger at begrænse sine bidrag ved at henvise til specifikke udgiftskriterier. Hvis en anden donor har samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for sit bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder kravene både fra Kommissionen og fra den anden (de andre) donor(er).

| 7.11. | Kommissionen er ikke bekendt med, at der har været nogen specifikke problemer med den såkaldte »teoretiske tilgang« (notional approach), som er blevet udviklet inden for de seneste år for at give Kommissionen mulighed for at deltage i multidonorforanstaltninger, herunder trustfonde. Denne tilgang garanterer, at de retlige krav til EU-finansiering i forbindelse med foranstaltninger over for tredjelande er opfyldt (ved at sikre, at det beløb, som andre donorer yder, er tilstrækkeligt til at dække udgifterne til eventuelle aktiviteter, som ikke er støtteberettigede i henhold til EU's regler), samtidig med at EU-midlerne anvendes på den mest effektive måde (gennem donorkoordination) i overensstemmelse med princippet om forsvarlig finansiel forvaltning.

  Kommissionen begrænser denne risiko ved at vurdere de internationale partnerorganisationers regnskabs- og revisionsprocedurer, interne kontrolprocedurer og indkøbsprocedurer forud for et eventuelt samarbejde, ved at se på deres medarbejderes tilstedeværelse i området (og deltagelse i styregrupper) og ved hjælp af de strenge overordnede regnskabsindberetningskrav for internationale organisationer. I forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger i tredjelande gennemgås systemerne desuden regelmæssigt ved hjælp af kontrolbesøg, som forestås af eksterne revisorer.


  Revisorer fra EuropeAid og ECHO har foreløbig ikke rapporteret om sådanne tilfælde eller om »særlige risici« herfor, og Kommissionen er heller ikke bekendt med, at en anden donor skulle have de »samme støtteberettigelseskriterier«.


  Det er Kommissionens opfattelse, at de interne kontrolforanstaltninger, som den har indført, tilsammen med den pågældende internationale organisations kontrolforanstaltninger gør denne teoretiske risiko særdeles ubetydelig. |
| --- | --- |

7.11.

Kommissionen begrænser denne risiko ved at vurdere de internationale partnerorganisationers regnskabs- og revisionsprocedurer, interne kontrolprocedurer og indkøbsprocedurer forud for et eventuelt samarbejde, ved at se på deres medarbejderes tilstedeværelse i området (og deltagelse i styregrupper) og ved hjælp af de strenge overordnede regnskabsindberetningskrav for internationale organisationer. I forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger i tredjelande gennemgås systemerne desuden regelmæssigt ved hjælp af kontrolbesøg, som forestås af eksterne revisorer.

Revisorer fra EuropeAid og ECHO har foreløbig ikke rapporteret om sådanne tilfælde eller om »særlige risici« herfor, og Kommissionen er heller ikke bekendt med, at en anden donor skulle have de »samme støtteberettigelseskriterier«.

Det er Kommissionens opfattelse, at de interne kontrolforanstaltninger, som den har indført, tilsammen med den pågældende internationale organisations kontrolforanstaltninger gør denne teoretiske risiko særdeles ubetydelig.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.12. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | Revisorerne gennemgik en stikprøve på 150 betalinger, der bestod af 30 forskud og 120 mellemliggende og endelige betalinger. De reviderede forskud dækkede 18 lande. Retten testede mellemliggende/endelige betalinger, der var godkendt af Kommissionens centrale tjenester eller af EU-delegationer i 11 lande (14). Med hensyn til GD ECHO blev de reviderede mellemliggende/endelige betalinger afholdt under projekter, der blev forvaltet af fire af GD ECHO’s partnere (15). |
| --- | --- | --- |

7.12.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

Revisorerne gennemgik en stikprøve på 150 betalinger, der bestod af 30 forskud og 120 mellemliggende og endelige betalinger. De reviderede forskud dækkede 18 lande. Retten testede mellemliggende/endelige betalinger, der var godkendt af Kommissionens centrale tjenester eller af EU-delegationer i 11 lande (14). Med hensyn til GD ECHO blev de reviderede mellemliggende/endelige betalinger afholdt under projekter, der blev forvaltet af fire af GD ECHO’s partnere (15).

| b) | Vurderingen af systemer omfattede EuropeAids, GD ECHO’s og FPI’s overvågnings- og kontrolsystemer både i hovedsædet og i EU-delegationerne. Vurderingen omfattede, hvis det var relevant:






  i) | forudgående kontrol |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af systemer omfattede EuropeAids, GD ECHO’s og FPI’s overvågnings- og kontrolsystemer både i hovedsædet og i EU-delegationerne. Vurderingen omfattede, hvis det var relevant:

i)

forudgående kontrol

| ii) | overvågning og tilsyn |
| --- | --- |

ii)

overvågning og tilsyn

| iii) | efterfølgende kontrol/eksterne revisioner |
| --- | --- |

iii)

efterfølgende kontrol/eksterne revisioner

| iv) | intern revision. |
| --- | --- |

iv)

intern revision.

| 7.13. | Retten har identificeret disse fire lag af intern kontrol for at vurdere den række af kontroller, som GD’erne for eksterne aktioner kan bruge til at forebygge, konstatere og korrigere fejl, som påvirker udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

7.13.

Retten har identificeret disse fire lag af intern kontrol for at vurdere den række af kontroller, som GD’erne for eksterne aktioner kan bruge til at forebygge, konstatere og korrigere fejl, som påvirker udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

| 7.14. | Retten anvender en rotationsstrategi i vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne. GD ELARG blev ikke vurderet i 2011; men der blev fulgt op på tidligere års anbefalinger (jf.
  bilag 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.14.

Retten anvender en rotationsstrategi i vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne. GD ELARG blev ikke vurderet i 2011; men der blev fulgt op på tidligere års anbefalinger (jf.
  bilag 7.3
  ).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.15. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 33 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 1,1 % (16). Alle fejl blev fundet i de mellemliggende og endelige betalinger. Retten fandt desuden en høj frekvens af ikke-kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

7.15.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 33 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 1,1 % (16). Alle fejl blev fundet i de mellemliggende og endelige betalinger. Retten fandt desuden en høj frekvens af ikke-kvantificerbare fejl.

| 7.16. | 22 af de 150 transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. De fleste af disse fejl (16) blev fundet i endelige betalinger. Disse fejl var ikke blevet opdaget ved Kommissionens kontrol. Fejlene vedrører ikke-støtteberettigede udgifter hos den endelige støttemodtager, f.eks. udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikke-støtteberettigede udgifter (f.eks. moms, personaleudgifter og uberettigede indirekte omkostninger) i udgiftsanmeldelserne fra projekterne og udgifter, der ikke er underbygget af dækkende dokumentation. I det følgende gives der eksempler på fejl (jf. eksempel 7.1). |
| --- | --- |

7.16.

22 af de 150 transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. De fleste af disse fejl (16) blev fundet i endelige betalinger. Disse fejl var ikke blevet opdaget ved Kommissionens kontrol. Fejlene vedrører ikke-støtteberettigede udgifter hos den endelige støttemodtager, f.eks. udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikke-støtteberettigede udgifter (f.eks. moms, personaleudgifter og uberettigede indirekte omkostninger) i udgiftsanmeldelserne fra projekterne og udgifter, der ikke er underbygget af dækkende dokumentation. I det følgende gives der eksempler på fejl (jf. eksempel 7.1).

| 7.16. | Kommissionens kontrol er udformet på en sådan måde, at det fortsat er muligt at opdage og korrigere fejl ved hjælp af efterfølgende revision, som foretages efter de endelige betalinger. De generaldirektorater, som beskæftiger sig med ekstern bistand, forvalter hvert år et omfattende program for efterfølgende revision på grundlag af en formel risikovurderingsproces.

  Kommissionen anfører, at den opererer i lande, hvor det ofte er vanskeligt, om ikke umuligt, at forhindre eller korrigere en række af de fejl, som Retten påpeger. Det er eksempelvis tilfældet med kontrahenter (ofte ngo'er), som har vanskeligt ved at få obligatoriske momsbetalinger refunderet af staten. |
| --- | --- |

7.16.

Kommissionen anfører, at den opererer i lande, hvor det ofte er vanskeligt, om ikke umuligt, at forhindre eller korrigere en række af de fejl, som Retten påpeger. Det er eksempelvis tilfældet med kontrahenter (ofte ngo'er), som har vanskeligt ved at få obligatoriske momsbetalinger refunderet af staten.

| 7.17. | Kommissionen har godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt af de endelige støttemodtagere eller af tjenesteydere, og det viser, at de forebyggende og detekterende kontroller, Kommissionen anvender, ikke er fuldt ud effektive (der gennemføres f.eks. et utilstrækkeligt antal besøg på stedet og direkte test af de anmeldte udgifter, og disse er af begrænset omfang; de udgiftskontroller, støttemodtagerne havde givet i underentreprise, var af utilstrækkelig kvalitet). |
| --- | --- |

7.17.

Kommissionen har godtgjort ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt af de endelige støttemodtagere eller af tjenesteydere, og det viser, at de forebyggende og detekterende kontroller, Kommissionen anvender, ikke er fuldt ud effektive (der gennemføres f.eks. et utilstrækkeligt antal besøg på stedet og direkte test af de anmeldte udgifter, og disse er af begrænset omfang; de udgiftskontroller, støttemodtagerne havde givet i underentreprise, var af utilstrækkelig kvalitet).

| 7.17. | Kommissionen mener, at de foranstaltninger, som gennemføres for at afsløre og korrigere fejl forud for de endelige betalinger (f.eks. akkreditering af støttemodtagere, indgivelse af rapporter, eksterne revisioner samt Kommissionens personales udgiftskontrol og kontrol af transaktioner), er effektive (26). Desuden kan potentielle uregelmæssigheder fortsat korrigeres senere, hvis der foretages efterfølgende revision og passende tilbagesøgning af støtte. Risikoen for finansielle fejl kan dog realistisk set ikke reduceres til nul. |
| --- | --- |

7.17.

| — |
| --- |

—

| — |
| --- |

—

EuropeAid — Cameroun

En endelig betaling for et projekt, hvor der ydes støtte til bananleverandører i Cameroun, var behæftet med alvorlige støtteberettigelsesfejl (17). Der var uregelmæssigheder i de udbudsprocedurer, som støttemodtageren gennemførte. Endvidere overholdt støttemodtageren ikke oprindelsesreglen (18), når der blev indkøbt udstyr.

EuropeAid — Cameroun

Gældende lovgivning giver specifikt mulighed for formelt og i behørigt begrundede tilfælde at fravige de begrænsninger, som følger af oprindelsesreglerne. Det er i dag næsten umuligt at undgå, at udstyr leveres af ikke-støtteberettigede lande, når denne type projekter gennemføres i Afrika. Støttemodtageren burde have anmodet Kommissionen om en dispensation, som ville være blevet givet, såfremt der forelå en behørig begrundelse, hvilket der gjorde i dette tilfælde (på grund af de særlige omstændigheder ved udbuddet), idet der kun blev indgivet ét tilbud (fra Colombia).

En ECHO-partner

En endelig betaling i henhold til en tilskudsaftale for at fremme og støtte fordrevne befolkningsgruppers velfærd i Darfur var behæftet med adskillige uregelmæssigheder (f.eks. var der afholdt omkostninger uden for støtteberettigelsesperioden, fordelingen af delte omkostninger var ikke korrekt, og nogle udgifter var ikke underbygget af passende bilag) (19).

En ECHO-partner

I det givne eksempel understreger ECHO, at den humanitære indsats blev ydet i Darfur, som er et af de vanskeligste steder i verden at operere på grund af uforudsigelighed, omskiftelighed, usikkerhed og problematisk adgang til den berørte befolkning, hvilket er en kæmpe ledelsesmæssig udfordring. Selv om visse kontraktuelle krav ikke blev overholdt til fulde i dette tilfælde, sikrede partneren, at der blev opnået resultater. Det er også værd at bemærke, at de to andre transaktioner, som denne partner gennemførte i forskellige lande, og som Retten kontrollerede, ikke var behæftet med nogen fejl. ECHO mindede ikke desto mindre partneren om dens kontraktuelle forpligtelser og om nødvendigheden af at forbedre dens interne kontrolsystemer yderligere.

| 7.18. | 27 ud af 150 transaktioner var behæftet med 51 ikke-kvantificerbare fejl, herunder 31 fejl i kontraktindgåelsesprocedurer, som Kommissionen havde gennemført eller godkendt, 8 fejl i forbindelse med budgetstøttebetalinger og 11 vedrørende manglende opfyldelse af retlige og kontraktmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

7.18.

27 ud af 150 transaktioner var behæftet med 51 ikke-kvantificerbare fejl, herunder 31 fejl i kontraktindgåelsesprocedurer, som Kommissionen havde gennemført eller godkendt, 8 fejl i forbindelse med budgetstøttebetalinger og 11 vedrørende manglende opfyldelse af retlige og kontraktmæssige forpligtelser.

| 7.19. | De 31 fejl i kontraktindgåelsesprocedurerne blev konstateret i 22 af de 85 betalinger, der vedrørte en konkurrencebaseret udbudsprocedure. Disse fejl i indgåelsen af offentlige aftaler omfatter: |
| --- | --- |

7.19.

De 31 fejl i kontraktindgåelsesprocedurerne blev konstateret i 22 af de 85 betalinger, der vedrørte en konkurrencebaseret udbudsprocedure. Disse fejl i indgåelsen af offentlige aftaler omfatter:

7.19.

| a) | Uklare udvælgelseskriterier eller anvendelse af en forkert type udbudsprocedure (16) |
| --- | --- |

a)

Uklare udvælgelseskriterier eller anvendelse af en forkert type udbudsprocedure (16)

| b) | Utilstrækkelig dokumentation af evalueringsprocedurerne og ulige behandling af ansøgerne (9) |
| --- | --- |

b)

Utilstrækkelig dokumentation af evalueringsprocedurerne og ulige behandling af ansøgerne (9)

| c) | Kontrakter, der blev ændret efter gennemførelsesperioden (3) |
| --- | --- |

c)

Kontrakter, der blev ændret efter gennemførelsesperioden (3)

Et eksempel gives i det følgende (jf. eksempel 7.2).

| — |
| --- |

—

| — |
| --- |

—

GD ELARG (hovedsædet)

Det konstateredes, at en udbudsprocedure for TAIEX (20) vedrørende tre mellemliggende betalinger var uregelmæssig. Kommissionen tildelte kontrakten til et firma, der ikke overholdt klausulen om, at der skulle være eksperter til rådighed, mens andre firmaer overholdt den. Ifølge de udbudsbetingelser, tilbudsgiverne fik udleveret, skulle eksperterne være til rådighed fra den 1. april 2008. De eksperter, som tilslagsmodtageren havde foreslået, var først disponible pr. 21. maj 2008. Kontrakten blev alligevel tildelt dette firma. Denne fejl er blevet behandlet som en ikke-kvantificerbar fejl.

GD ELARG (hovedsædet)

Som Kommissionen fortolker klausulen om, at der skal være eksperter til rådighed, fik den vindende tilbudsgiver ikke en konkurrencefordel. Det var åbenlyst, at de eksperter, som tilbudsgiveren foreslog, ikke skulle arbejde parallelt under to forskellige kontrakter med Kommissionen.

| 7.20. | Med hensyn til 4 af de 8 reviderede budgetstøttetransaktioner, konstaterede Retten 8 ikke-kvantificerbare fejl. Det skyldes den kendsgerning, at Kommissionen ikke sammenlignede resultaterne med hensyn til offentlig finansiel forvaltning i modtagerlandene med de mål, der var fastsat for den undersøgte periode, og at den ikke sikrede, at modtagerlandet anvendte den korrekte valutakurs. |
| --- | --- |

7.20.

Med hensyn til 4 af de 8 reviderede budgetstøttetransaktioner, konstaterede Retten 8 ikke-kvantificerbare fejl. Det skyldes den kendsgerning, at Kommissionen ikke sammenlignede resultaterne med hensyn til offentlig finansiel forvaltning i modtagerlandene med de mål, der var fastsat for den undersøgte periode, og at den ikke sikrede, at modtagerlandet anvendte den korrekte valutakurs.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 7.21. | Resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemer er sammenfattet i
  bilag 7.2
  . Retten konstaterede, at systemerne i EuropeAid, GD ECHO og FPI var delvis effektive. De detaljerede resultater af vurderingen af EuropeAids systemer præsenteres i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond. |
| --- | --- |

7.21.

Resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemer er sammenfattet i
  bilag 7.2
  . Retten konstaterede, at systemerne i EuropeAid, GD ECHO og FPI var delvis effektive. De detaljerede resultater af vurderingen af EuropeAids systemer præsenteres i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond.

| 7.21. | Med hensyn til EuropeAid henvises til EUF-årsberetningen for 2011, punkt 56. |
| --- | --- |

7.21.

GD ECHO

| 7.22. | I de seneste år har GD ECHO fortsat med at forbedre alle delene af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Men på grund af hyppigheden af kvantificerbare fejl konstateret i de endelige betalinger (10 ud af 16) anses procedurerne for forudgående kontrol kun for at være delvis effektive (jf. punkt 7.16 og 7.17). |
| --- | --- |

7.22.

I de seneste år har GD ECHO fortsat med at forbedre alle delene af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Men på grund af hyppigheden af kvantificerbare fejl konstateret i de endelige betalinger (10 ud af 16) anses procedurerne for forudgående kontrol kun for at være delvis effektive (jf. punkt 7.16 og 7.17).

| 7.22. | GD ECHO mener bestemt, at det har forbedret sine kontrolsystemer, som har nået et tilfredsstillende effektivitetsniveau. Den endelige restrisiko er begrænset og godtgjort, og en videreudvikling af systemerne vil ikke være omkostningseffektiv.

  GD ECHO mener, at visse af de fejl, som Retten påpegede, er af meget lille betydning både i relativ og absolut forstand. GD ECHO anslår sin restfejlfrekvens til under 1 % i 2011.


  ECHO understreger desuden, at den forudgående kontrol skal vurderes i lyset af det samlede kontrolsystem. De indførte overvågnings- og kontrolsystemer kunne stadig have opdaget fejlene ved en efterfølgende kontrol, for Rettens revision fandt sted, inden de sidste trin i ECHO-kontrolkæden var blevet gennemført. |
| --- | --- |

7.22.

GD ECHO mener, at visse af de fejl, som Retten påpegede, er af meget lille betydning både i relativ og absolut forstand. GD ECHO anslår sin restfejlfrekvens til under 1 % i 2011.

ECHO understreger desuden, at den forudgående kontrol skal vurderes i lyset af det samlede kontrolsystem. De indførte overvågnings- og kontrolsystemer kunne stadig have opdaget fejlene ved en efterfølgende kontrol, for Rettens revision fandt sted, inden de sidste trin i ECHO-kontrolkæden var blevet gennemført.

FPI

| 7.23. | De vigtigste instrumenter, der forvaltes af FPI, er IfS og FUSP, der udgør 87 % af FPI’s driftsbudget. Retten vurderede disse to instrumenters overvågnings- og kontrolsystemer separat i betragtning af deres vidt forskellige karakteristikker og konstaterede, at de generelt var delvis effektive. |
| --- | --- |

7.23.

De vigtigste instrumenter, der forvaltes af FPI, er IfS og FUSP, der udgør 87 % af FPI’s driftsbudget. Retten vurderede disse to instrumenters overvågnings- og kontrolsystemer separat i betragtning af deres vidt forskellige karakteristikker og konstaterede, at de generelt var delvis effektive.

| 7.24. | De vigtigste af de konstaterede svagheder har relation til følgende: |
| --- | --- |

7.24.

De vigtigste af de konstaterede svagheder har relation til følgende:

7.24.

| a) | at der ikke findes nogen effektiv intern revisionsfunktion |
| --- | --- |

a)

at der ikke findes nogen effektiv intern revisionsfunktion

| a) | Dette skyldes faktorer, som FPI ikke har indflydelse på. EuropeAids interne revisionsenhed var af samme årsag ikke i stand til at foretage nogen revision af FPI's aktiviteter i 2011.

  Findes der ikke en intern revisionsenhed, mener Kommissionen, at en tjenestegren kan anvende de øvrige byggesten, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport, bl.a. Den Interne Revisionstjenestes arbejde, som en sikkerhed. FPI's interne revisionsbehov indgår i 2012-arbejdsplanen for EuropaAids interne revisionsenhed (én ny revision og én opfølgningsrevision af FPI-aktiviteter). |
| --- | --- |

a)

Findes der ikke en intern revisionsenhed, mener Kommissionen, at en tjenestegren kan anvende de øvrige byggesten, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport, bl.a. Den Interne Revisionstjenestes arbejde, som en sikkerhed. FPI's interne revisionsbehov indgår i 2012-arbejdsplanen for EuropaAids interne revisionsenhed (én ny revision og én opfølgningsrevision af FPI-aktiviteter).

| b) | at der ikke foretages tilstrækkelig risikovurdering i forbindelse med udvælgelse af kontrakter, som der skal foretages efterfølgende kontrol af (FUSP), og at de kriterier, der anvendes til udvælgelse af kontrakter med henblik på risikovurdering, ikke er tilstrækkeligt udviklede (IfS) |
| --- | --- |

b)

at der ikke foretages tilstrækkelig risikovurdering i forbindelse med udvælgelse af kontrakter, som der skal foretages efterfølgende kontrol af (FUSP), og at de kriterier, der anvendes til udvælgelse af kontrakter med henblik på risikovurdering, ikke er tilstrækkeligt udviklede (IfS)

| b) | Udvælgelsen af FUSP- og IfS-projekter med henblik på efterfølgende kontrol og planerne for efterfølgende kontrol for de to berørte operationelle enheder var baseret på objektive kriterier (såsom værdien af de forvaltede kontrakter, datoen for den seneste efterfølgende kontrol og forekomsten af eventuel svig eller mistanke svig). Kommissionen erkender, at FPI's risikovurdering kan forbedres. Der gøres i 2012 en indsats for at forbedre risikovurderingsmetoden for alle instrumenter, der forvaltes af FPI, inklusive FUSP. |
| --- | --- |

b)

| c) | at procedurerne for forudgående kontrol ikke hindrede, at nogle af fejlene opstod (IfS) |
| --- | --- |

c)

at procedurerne for forudgående kontrol ikke hindrede, at nogle af fejlene opstod (IfS)

| c) | I de tilfælde, hvor Kommissionen erkender, at der opstod fejl, bemærker den samtidig, at disse fejl blev opdaget i dens efterfølgende kontrolprocedure i næsten alle de tilfælde, som Retten nævner, og at ledelsen desuden traf passende opfølgende foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

| d) | den forudgående opfyldelse af betingelserne for FUSP-missioner (21) |
| --- | --- |

d)

den forudgående opfyldelse af betingelserne for FUSP-missioner (21)

| d) | Kommissionen minder om, at FUSP-missionerne i overensstemmelse med princippet om forsvarlig finansiel forvaltning skal bevise, at de anvender midlerne fra EU-budgettet effektivt. Eftersom FSFP-missioner opbygges fra bunden og skal være operationelle fra start, kan de ikke straks opfylde kravene i finansforordningens artikel 56. Kommissionen er dog stadig forpligtet til at sikre, at de missioner, som den finansierer, er effektive i overensstemmelse med ovennævnte princip. Den forebyggende kontrol, som er omhandlet i den årlige aktivitetsrapport, giver et passende grundlag for den sikkerhed, der skal sikres, selv om betingelserne for opfyldelse af artikel 56 ikke er overholdt.

  FPI vil fortsætte sine vurderinger af de »seks søjler«, idet den vurderer to søjler om året, hvilket betyder, at de vigtigste missioner finansielt set forventes at være vurderet ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

d)

FPI vil fortsætte sine vurderinger af de »seks søjler«, idet den vurderer to søjler om året, hvilket betyder, at de vigtigste missioner finansielt set forventes at være vurderet ved udgangen af 2013.

| e) | at der er en pukkel af FUSP-kontrakter, der skal afsluttes. |
| --- | --- |

e)

at der er en pukkel af FUSP-kontrakter, der skal afsluttes.

| e) | FPI vil fortsætte sin indsats for at afslutte gamle FUSP-kontrakter og har udarbejdet en handlingsplan til det formål. Den er desuden i gang med at revidere sine procedurer for fremover at kunne afslutte FUSP-kontrakter på en enklere måde. |
| --- | --- |

e)

Kommissionens ledelsesudtalelser

| 7.25. | Generaldirektørerne for EuropeAid og GD ECHO og direktøren for FPI erklærer, at de har fået høj grad af sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier vedrørende de underliggende transaktioners formelle rigtighed (22). Men: |
| --- | --- |

7.25.

Generaldirektørerne for EuropeAid og GD ECHO og direktøren for FPI erklærer, at de har fået høj grad af sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier vedrørende de underliggende transaktioners formelle rigtighed (22). Men:

7.25.

| a) | FPI angiver ikke restfejlfrekvensen (23) i sin årlige aktivitetsrapport, som den bygger sin konklusion på |
| --- | --- |

a)

FPI angiver ikke restfejlfrekvensen (23) i sin årlige aktivitetsrapport, som den bygger sin konklusion på

| a) | Som nævnt i den årlige aktivitetsrapport for 2011 vil FPI tilstræbe at fastsætte en restfejlfrekvens for den årlige aktivitetsrapport for 2012 på grundlag af en metode, der minder om den, som EuropeAid anvender, men som er tilpasset FPI's kontrolopgaver. |
| --- | --- |

a)

| b) | GD ECHO bruger en særlig metode til at beregne restfejlfrekvensen, der ikke er tilstrækkeligt forklaret i dets årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

b)

GD ECHO bruger en særlig metode til at beregne restfejlfrekvensen, der ikke er tilstrækkeligt forklaret i dets årlige aktivitetsrapport.

| b) | Den restfejlfrekvens, som GD ECHO har beregnet, bygger på gennemførelsen af GD ECHO's revisionsstrategi. |
| --- | --- |

b)

GD ECHO mener, at denne metode på passende vis afspejler risikoen i forbindelse med dets driftsbudget, eftersom:

| — | den reviderede population er yderst repræsentativ |
| --- | --- |

—

den reviderede population er yderst repræsentativ

| — | systemiske fejl påvises, og virkningerne heraf nøje undersøges |
| --- | --- |

—

systemiske fejl påvises, og virkningerne heraf nøje undersøges

| — | det reviderede budget »renses« takket være tilbagesøgning af ikkestøtteberettigede beløb. |
| --- | --- |

—

det reviderede budget »renses« takket være tilbagesøgning af ikkestøtteberettigede beløb.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 7.26. | For gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var uden væsentlig fejlforekomst. Men de mellemliggende og endelige betalinger (ca. en tredjedel af det udbetalte beløb i 2011) var væsentligt fejlbehæftede. |
| --- | --- |

7.26.

For gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, var uden væsentlig fejlforekomst. Men de mellemliggende og endelige betalinger (ca. en tredjedel af det udbetalte beløb i 2011) var væsentligt fejlbehæftede.

| 7.26. | Kommissionen glæder sig over Rettens konklusion om, at transaktionerne under gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse var uden væsentlig fejlforekomst i 2011. |
| --- | --- |

7.26.

| 7.27. | På grundlag af revisionsarbejdet konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer for eksterne forbindelser, bistand og udvidelse var delvis effektive. |
| --- | --- |

7.27.

På grundlag af revisionsarbejdet konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer for eksterne forbindelser, bistand og udvidelse var delvis effektive.

| 7.27. | Kommissionen har udformet sin kontrol, så den dækker hele varigheden af dens flerårige projekter. Den mener, at disse overvågnings- og kontrolsystemer er effektive og er blevet væsentligt forbedret fra år til år, idet de både dækker driften af EUF'erne og de aktiviteter, der finansieres over EU-budgettet. Trods de udfordringer, der er forbundet med den høje risiko ved at yde bistand til tredjelande, lå Rettens mest sandsynlige anslåede årlige fejlfrekvens for bistand til tredjelande via EU-budgettet under væsentlighedsgrænsen for 2010 og 2011 og under væsentlighedsgrænsen for EUF'erne i 2009. |
| --- | --- |

7.27.

Anbefalinger

| 7.28. | Bilag 7.3
  er Rettens gennemgang af de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til at imødekomme de anbefalinger, Retten har fremsat i tidligere årsberetninger. Kommissionen har behandlet alle anbefalingerne, og fire af dem er allerede blevet implementeret. Anbefalingerne vedrørende EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er medtaget i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. EUF. På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

7.28.

Bilag 7.3
  er Rettens gennemgang af de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til at imødekomme de anbefalinger, Retten har fremsat i tidligere årsberetninger. Kommissionen har behandlet alle anbefalingerne, og fire af dem er allerede blevet implementeret. Anbefalingerne vedrørende EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er medtaget i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. EUF. På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at:

| 7.28. | Se det samlede svar på punkt 1.12-1.13. |
| --- | --- |

7.28.

| — | Anbefaling 1: EuropeAid, GD ECHO og FPI forbedrer overvågningen af tilskudskontrakter og gør bedre brug af besøg på stedet for at forebygge og afsløre ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt, og/eller at de øger dækningen af de revisioner, Kommissionen har bestilt. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: EuropeAid, GD ECHO og FPI forbedrer overvågningen af tilskudskontrakter og gør bedre brug af besøg på stedet for at forebygge og afsløre ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt, og/eller at de øger dækningen af de revisioner, Kommissionen har bestilt.

Kommissionens forskellige tjenestegrene anvender forskellig praksis med hensyn til karakteren af og formålet med »kontrol på stedet« inden for rammerne af deres overordnede kontrolsystemer og med hensyn til, hvorvidt de anvender dem som en sikkerhed. Af hensyn til omkostningseffektiviteten kan Kommissionen derfor ikke tilslutte sig en overordnet anbefaling om, at en forbedret kontrol på stedet i væsentlig grad vil forbedre den finansielle forvaltning af tilskudsaftaler hvad angår udgifternes støtteberettigelse.

Med hensyn til dækningen af bestilte revisioner mener Kommissionen, at revisionsdækningen vedrørende tilskud er omfattende og tilstrækkelig. I lyset af den fejlfrekvens, som Retten selv har fastsat for dette kapitel, kan Kommissionen kun tilslutte sig den del af anbefalingen, der vedrører den løbende indsats for at forbedre eksisterende ordninger.

| — | Anbefaling 2: FPI: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: FPI:

| — | sikrer, at den interne revisionsfunktion bliver operationel |
| --- | --- |

—

sikrer, at den interne revisionsfunktion bliver operationel

| — | FPI vil samarbejde fuldt ud med EuropeAids interne revisionsenhed i sin egenskab af den reviderede. |
| --- | --- |

—

| — | angiver klart, hvilke kriterier der anvendes til risikovurderinger, når der udvælges kontrakter til revision under IfS og FUSP |
| --- | --- |

—

angiver klart, hvilke kriterier der anvendes til risikovurderinger, når der udvælges kontrakter til revision under IfS og FUSP

| — | FPI gør allerede en indsats for at forbedre de risikovurderinger, der har tilknytning til den efterfølgende kontrol, som den foretager, herunder en bedre fastlæggelse af kriterierne for udvælgelse af de kontrakter/projekter, der skal revideres. |
| --- | --- |

—

| — | sikrer, at alle FUSP-missioner akkrediteres i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler« |
| --- | --- |

—

sikrer, at alle FUSP-missioner akkrediteres i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«

| — | FPI har udarbejdet en tidsplan for akkreditering af sine FUSP-missioner og vil fortsætte sin indsats på dette område. Ifølge denne tidsplan forventes alle vigtige missioner i finansiel forstand at være akkrediteret ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

—

| — | fremskynder afslutningen af gamle FUSP-kontrakter. |
| --- | --- |

—

fremskynder afslutningen af gamle FUSP-kontrakter.

| — | FPI vil øge sin indsats for at afslutte gamle FUSP-kontrakter og har udarbejdet en handlingsplan til det formål. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Den bistand, der ydes over de europæiske udviklingsfonde, finansieres ikke over det almindelige budget og gennemgås derfor i en særskilt beretning.

(2)  Under budgetafsnit 19 og 21 som vist i
  tabel 7.1
  .

(3)  Under budgetafsnit 19.

(4)  Navnlig under instrumentet for førtiltrædelsesbistand, Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, CARDS samt førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet.

(5)  Under budgetafsnit 22.

(6)  Ca. halvdelen af budgettet ydes til ikke-statslige organisationer (ngo’er) og den anden halvdel til FN eller andre internationale organisationer. Der indgås kun finansieringsaftaler med ngo’er, der har underskrevet partnerskabsrammeaftalen, eller FN-organisationer, der har underskrevet den finansielle og administrative rammeaftale.

(7)  Under budgetafsnit 23.

(8)  Hensigten er at støtte indsatsen i medlemsstaterne, EFTA-lande, kandidatlande og tredjelande med hensyn til håndtering af katastrofer, beredskab og forebyggelse, når det gælder naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, terrorhandlinger og teknologiske, radiologiske og miljømæssige uheld.

(9)  Under budgetafsnit 23.

(10)  Artikel 25 b) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41), artikel 15, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82), artikel 15, stk. 2, litra e) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1) og artikel 11, stk. 1, litra b) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1717/2006 af 15. november 2006 om oprettelse af et stabilitetsinstrument (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 1).

(11)  I 2011 beløb budgetstøttebetalingerne afholdt over det almindelige budget sig til 1 milliard euro.

(12)  Jf. punkt 46 i Rettens årsberetning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter for regnskabsåret 2003 (EUT C 293 af 30.11.2004, s. 315).

(13)  Kontrakternes værdi vurderes til 1,5 milliarder euro.

(14)  Cameroun, Georgien, Malawi, Palæstina, Filippinerne, Rusland, Tunesien og Vietnam (EuropeAid) og Albanien, Montenegro og Serbien (GD ELARG).

(15)  To i Schweiz, en i Frankrig og endnu en i Irland (der blev revideret betalinger afholdt under 16 humanitære bistandsprojekter gennemført i 11 lande).

(16)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 0 % og 2,4 % (dvs. mellem den nedre og den øvre fejlgrænse).

(17)  Det reviderede beløb i projektet er 1,6 millioner euro med en fejlprocent på 81,7 %.

(18)  Leverandøren og varerne skal komme fra en AVS-stat eller en medlemsstat.

(19)  Det reviderede beløb i aftalen om tilskud er 0,42 millioner euro med en fejlprocent på 13,2 %.

(20)  TAIEX — instrumentet for teknisk bistand og informationsudveksling.

(21)  I finansforordningens artikel 56 fastsættes de betingelser, der skal opfyldes, for at gennemførelsen af EU-budgettet kan overdrages til en enhed. Denne bestemmelse er ikke hensigtsmæssig i forbindelse med FUSP-missioner, da det ikke er muligt for Kommissionen at opnå bevis for, at disse betingelser er opfyldt, inden missionerne påbegyndes. Det er derfor FPI’s mål at akkreditere missionerne hurtigst muligt, efter de er begyndt. Der er indført forebyggende kontroller for at begrænse risiciene i denne overgangsperiode. Men ved udgangen af 2011 havde kun én (EULEX Kosovo) ud af ni igangværende FUSP-missioner modtaget akkreditering.

(22)  De detaljerede resultater vedrørende EuropeAids årlige aktivitetsrapport findes i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter. Som anført i punkt 7.14 blev overvågnings- og kontrolsystemerne i GD ELARG ikke vurderet i 2011.

(23)  Jf. punkt 1.21-1.23.

(24)  Se http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf

(25)  Se Kommissionens meddelelse om EU's fremtidige tilgang til budgetstøtte til tredjelande (KOM(2011) 638 endelig)

(26)  På grundlag af konklusionerne i de årlige aktivitetsrapporter.

(27)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | ELARG | ECHO | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 81 | 8 | 38 | 23 | 150 | 165 | 180 | 180 |
| Forskud | 17 | 2 | 4 | 7 | 30 | 75 | 83 | 71 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 64 | 6 | 34 | 16 | 120 | 90 | 97 | 109 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 73 % | (59) | 50 % | (4) | 68 % | (26) | 52 % | (12) | 67 % | (101) | 77 % | 87 % | 73 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 27 % | (22) | 50 % | (4) | 32 % | (12) | 48 % | (11) | 33 % | (49) | 23 % | 13 % | 27 % |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse pr. udgiftstype |
| Forskud | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | 17 % | 19 % |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 100 % | (22) | 100 % | (4) | 100 % | (12) | 100 % | (11) | 100 % | (49) | 89 % | 83 % | 81 % |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl: | 59 % | (13) | 50 % | (2) | 92 % | (11) | 9 % | (1) | 55 % | (27) | 53 % | 74 % | 60 % |
| Kvantificerbare fejl: | 41 % | (9) | 50 % | (2) | 8 % | (1) | 91 % | (10) | 45 % | (22) | 47 % | 26 % | 40 % |
| Støtteberettigelse | 67 % | (6) | 100 % | (2) | 100 % | (1) | 100 % | (10) | 86 % | (19) | 72 % | 100 % | 79 % |
| Forekomst | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 17 % | 0 % | 21 % |
| Nøjagtighed | 33 % | (3) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 14 % | (3) | 11 % | 0 % | 0 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 1,1 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 2,4 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

EuropeAid
   (3)

FPI

ELARG

ECHO

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

81

8

38

23

150

165

180

180

Forskud

17

2

4

7

30

75

83

71

Mellemliggende/endelige betalinger

64

6

34

16

120

90

97

109

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

73 %

(59)

50 %

(4)

68 %

(26)

52 %

(12)

67 %

(101)

77 %

87 %

73 %

var behæftet med en eller flere fejl

27 %

(22)

50 %

(4)

32 %

(12)

48 %

(11)

33 %

(49)

23 %

13 %

27 %

Analyse af fejlbehæftede transaktioner

Analyse pr. udgiftstype

Forskud

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

11 %

17 %

19 %

Mellemliggende/endelige betalinger

100 %

(22)

100 %

(4)

100 %

(12)

100 %

(11)

100 %

(49)

89 %

83 %

81 %

Analyse pr. fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl:

59 %

(13)

50 %

(2)

92 %

(11)

9 %

(1)

55 %

(27)

53 %

74 %

60 %

Kvantificerbare fejl:

41 %

(9)

50 %

(2)

8 %

(1)

91 %

(10)

45 %

(22)

47 %

26 %

40 %

Støtteberettigelse

67 %

(6)

100 %

(2)

100 %

(1)

100 %

(10)

86 %

(19)

72 %

100 %

79 %

Forekomst

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

17 %

0 %

21 %

Nøjagtighed

33 %

(3)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

14 %

(3)

11 %

0 %

0 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

1,1 %

Øvre fejlgrænse

2,4 %

Nedre fejlgrænse

0,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler i gruppen af politikområder var stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

(3)  Inklusive to transaktioner under EACEA.

BILAG 7.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer i EuropeAid

| | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Ekstern revision | Intern revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrale systemer | Delvis effektiv | Effektiv | Effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektive |
| Delegationer | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektiv | I/R | Delvis effektive |

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Ekstern revision

Intern revision

Samlet vurdering

Centrale systemer

Delvis effektiv

Effektiv

Effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektive

Delegationer

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektiv

I/R

Delvis effektive

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer i GD ECHO

| | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Efterfølgende kontrol | Intern revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrale systemer | Delvis effektiv | Effektiv | Effektiv | Effektiv | Delvis effektive |

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Efterfølgende kontrol

Intern revision

Samlet vurdering

Centrale systemer

Delvis effektiv

Effektiv

Effektiv

Effektiv

Delvis effektive

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer i FPI

| | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Efterfølgende kontrol | Intern revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IfS | Delvis effektiv | Effektiv | Effektiv | Ikke effektiv | Delvis effektive |
| FUSP | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektive |

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Efterfølgende kontrol

Intern revision

Samlet vurdering

IfS

Delvis effektiv

Effektiv

Effektiv

Ikke effektiv

Delvis effektive

FUSP

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektive

BILAG 7.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | GD ECHO bør dokumentere vurderingerne af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand bedre (f.eks. ved at indføre standardiserede evalueringsrapporter). | GD ECHO har forbedret dokumentationen af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand. | GD ECHO er enig i Rettens analyse. |
| GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partneres anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres« (HPC). | GD ECHO implementerede i 2011 en midlertidig løsning for at indsamle så mange oplysninger som muligt direkte fra HPC i afventning af indførelsen af en automatisk mekanisme til indsamling af disse oplysninger fra partnerne selv. | GD ECHO er enig i Rettens analyse. |
| GD RELEX bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere og lukke de gamle RRM-kontrakter og de FUSP-kontrakter, hvis gennemførelsesfrister allerede er udløbet. | FPI har truffet passende foranstaltninger med henblik på lukning af RRM-og IfS-kontrakter. Men for FUSP er det stadig nødvendigt med en yderligere indsats for at kunne implementere Rettens anbefaling. | Kommissionen erkender, at der skal gøres en større indsats for at afslutte gamle FUSP-kontrakter, og der er derfor udarbejdet en handlingsplan med henblik på at forbedre situationen inden udgangen af 2012. |
| GD ELARG bør gennemgå sine tjeklister for intern kontrol med henblik på at kunne dokumentere alle udførte kontroller. | Der er udarbejdet nye tjeklister, som er sendt til de relevante ansatte og uploadet på GD ELARG's Intranet.
  Revisionsarbejdet med henblik på DAS 2010 og 2011 bekræfter, at EU-delegationerne på nuværende tidspunkt bruger de opdaterede tjeklister. | |
| GD ELARG bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere de endnu ikke behandlede endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater. | Ophobningen af endelige udgiftsanmeldelser er blevet reduceret yderligere i regnskabsåret. Der var 401 programmer, og 88 endelige udgiftsanmeldelser var stadig ikke afsluttet ved udgangen af 2011, og det er stadig nødvendigt, at der gøres en yderligere indsats for at implementere Rettens anbefaling fuldt ud. | GD ELARG er opsat på at gøre den nødvendige indsats for yderligere at reducere det tilbageværende efterslæb. GD ELARG vil fortsat gøre den fornødne indsats for at afslutte regnskaberne for Phare og overgangsfaciliteten EU-12. |
| 2009 | GD ELARG bør opstille mere detaljerede kriterier for ophør af forudgående kontrol og suspension af »overdragelse af forvaltning« til lande med decentral forvaltning og teste resultaterne af de systemer, der anvendes af de nationale myndigheder.

  (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009) | I 2011 påbegyndte GD ELARG en analyse af mulighederne for at definere mere detaljerede kriterier og benchmarks for overdragelse af forvaltningsbeføjelser og for ophævelse af den forudgående kontrol.
  Der blev gennemført fire revisioner af delsystemer i 2011, hvor det blev undersøgt, hvordan nogle centrale aspekter i de nationale systemer i Kroatien og Tyrkiet fungerer. De berørte EU-delegationer gennemførte deres planer for revision og besøg på stedet og fik således yderligere sikkerhed med hensyn til de nationale systemers ydeevne. | Denne analyse vil blive uddybet inden for rammerne af det nye instrument til førtiltrædelsesbistand. Den regelmæssige overvågning af de nationale systemer, som forestås af Kommissionen i Bruxelles og delegationerne, fortsætter. Revision af undersystemer er således et af de anvendte værktøjer. |
| GD ELARG bør fortsætte med at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystem.

  (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009) | GD ELARG godkendte et dokument med nye retningslinjer for at sikre kvaliteten af CRIS-data. De nye betalingstjeklister under det decentrale gennemførelsessystem (DIS) omfatter tjek af iPerseus kontraktdata. Det vil stadig være nødvendigt at vurdere effektiviteten af de nye procedurer fremover. | |
| GD ELARG bør udvikle et instrument til at fremme konsolideringen af resultaterne af besøgene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed.

  (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009) | Nogle EU-delegationer er begyndt at udvikle deres egne konsolideringsredskaber, men det kræver en yderligere indsats at etablere en fælles baseline, harmonisere de forskellige metoder og efterprøve, at de reelt implementeres. | ELARG i Bruxelles vil i forbindelse med udførelsen af sine overvågningsaktiviteter fremme og overvåge gennemførelsen af foranstaltningerne. |
| GD ELARG bør intensivere den efterfølgende revision af transaktioner, der forvaltes centralt.

  (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009) | De efterfølgende kontroller blev øget væsentligt i 2011. Fire ud af seks »centraliserede« delegationer blev besøgt med henblik på efterfølgende kontrol. | Indsatsen fortsætter i 2012, der er aflagt besøg i endnu et land, og det indledende arbejdsprogram vil blive færdiggjort inden årets udgang. |
| 2008 | GD RELEX bør konsolidere sin metode til efterfølgende kontrol og straks gå i gang med at imødekomme den interne revisors anbefalinger om dette. (Også medtaget i årsberetningen for regnskabsåret 2008) | FPI konsoliderede sin efterfølgende kontrolmetodologi for FUSP og IfS. Men disse retningslinjer er stadig ufuldstændige, og kriterierne for risikovurderingerne bør defineres nærmere. | FPI har allerede færdiggjort sin metodevejledning og vil fortsætte med at forbedre den i løbet af året på grundlag af feedback fra den gennemførte kontrol. Kriterierne for risikovurdering præciseres i 2012 for at sikre større klarhed med hensyn til udvælgelsen af de projekter, der skal kontrolleres i 2013. Den interne revisors samtlige anbefalinger til GD RELEX vedrørende efterfølgende kontrol er blevet fulgt. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

GD ECHO bør dokumentere vurderingerne af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand bedre (f.eks. ved at indføre standardiserede evalueringsrapporter).

GD ECHO har forbedret dokumentationen af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand.

GD ECHO er enig i Rettens analyse.

GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partneres anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres« (HPC).

GD ECHO implementerede i 2011 en midlertidig løsning for at indsamle så mange oplysninger som muligt direkte fra HPC i afventning af indførelsen af en automatisk mekanisme til indsamling af disse oplysninger fra partnerne selv.

GD ECHO er enig i Rettens analyse.

GD RELEX bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere og lukke de gamle RRM-kontrakter og de FUSP-kontrakter, hvis gennemførelsesfrister allerede er udløbet.

FPI har truffet passende foranstaltninger med henblik på lukning af RRM-og IfS-kontrakter. Men for FUSP er det stadig nødvendigt med en yderligere indsats for at kunne implementere Rettens anbefaling.

Kommissionen erkender, at der skal gøres en større indsats for at afslutte gamle FUSP-kontrakter, og der er derfor udarbejdet en handlingsplan med henblik på at forbedre situationen inden udgangen af 2012.

GD ELARG bør gennemgå sine tjeklister for intern kontrol med henblik på at kunne dokumentere alle udførte kontroller.

Der er udarbejdet nye tjeklister, som er sendt til de relevante ansatte og uploadet på GD ELARG's Intranet.

Revisionsarbejdet med henblik på DAS 2010 og 2011 bekræfter, at EU-delegationerne på nuværende tidspunkt bruger de opdaterede tjeklister.

GD ELARG bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere de endnu ikke behandlede endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater.

Ophobningen af endelige udgiftsanmeldelser er blevet reduceret yderligere i regnskabsåret. Der var 401 programmer, og 88 endelige udgiftsanmeldelser var stadig ikke afsluttet ved udgangen af 2011, og det er stadig nødvendigt, at der gøres en yderligere indsats for at implementere Rettens anbefaling fuldt ud.

GD ELARG er opsat på at gøre den nødvendige indsats for yderligere at reducere det tilbageværende efterslæb. GD ELARG vil fortsat gøre den fornødne indsats for at afslutte regnskaberne for Phare og overgangsfaciliteten EU-12.

2009

GD ELARG bør opstille mere detaljerede kriterier for ophør af forudgående kontrol og suspension af »overdragelse af forvaltning« til lande med decentral forvaltning og teste resultaterne af de systemer, der anvendes af de nationale myndigheder.

(Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009)

I 2011 påbegyndte GD ELARG en analyse af mulighederne for at definere mere detaljerede kriterier og benchmarks for overdragelse af forvaltningsbeføjelser og for ophævelse af den forudgående kontrol.

Der blev gennemført fire revisioner af delsystemer i 2011, hvor det blev undersøgt, hvordan nogle centrale aspekter i de nationale systemer i Kroatien og Tyrkiet fungerer. De berørte EU-delegationer gennemførte deres planer for revision og besøg på stedet og fik således yderligere sikkerhed med hensyn til de nationale systemers ydeevne.

Denne analyse vil blive uddybet inden for rammerne af det nye instrument til førtiltrædelsesbistand. Den regelmæssige overvågning af de nationale systemer, som forestås af Kommissionen i Bruxelles og delegationerne, fortsætter. Revision af undersystemer er således et af de anvendte værktøjer.

GD ELARG bør fortsætte med at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystem.

(Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009)

GD ELARG godkendte et dokument med nye retningslinjer for at sikre kvaliteten af CRIS-data. De nye betalingstjeklister under det decentrale gennemførelsessystem (DIS) omfatter tjek af iPerseus kontraktdata. Det vil stadig være nødvendigt at vurdere effektiviteten af de nye procedurer fremover.

GD ELARG bør udvikle et instrument til at fremme konsolideringen af resultaterne af besøgene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed.

(Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009)

Nogle EU-delegationer er begyndt at udvikle deres egne konsolideringsredskaber, men det kræver en yderligere indsats at etablere en fælles baseline, harmonisere de forskellige metoder og efterprøve, at de reelt implementeres.

ELARG i Bruxelles vil i forbindelse med udførelsen af sine overvågningsaktiviteter fremme og overvåge gennemførelsen af foranstaltningerne.

GD ELARG bør intensivere den efterfølgende revision af transaktioner, der forvaltes centralt.

(Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fremsat i 2009)

De efterfølgende kontroller blev øget væsentligt i 2011. Fire ud af seks »centraliserede« delegationer blev besøgt med henblik på efterfølgende kontrol.

Indsatsen fortsætter i 2012, der er aflagt besøg i endnu et land, og det indledende arbejdsprogram vil blive færdiggjort inden årets udgang.

2008

GD RELEX bør konsolidere sin metode til efterfølgende kontrol og straks gå i gang med at imødekomme den interne revisors anbefalinger om dette. (Også medtaget i årsberetningen for regnskabsåret 2008)

FPI konsoliderede sin efterfølgende kontrolmetodologi for FUSP og IfS. Men disse retningslinjer er stadig ufuldstændige, og kriterierne for risikovurderingerne bør defineres nærmere.

FPI har allerede færdiggjort sin metodevejledning og vil fortsætte med at forbedre den i løbet af året på grundlag af feedback fra den gennemførte kontrol. Kriterierne for risikovurdering præciseres i 2012 for at sikre større klarhed med hensyn til udvælgelsen af de projekter, der skal kontrolleres i 2013. Den interne revisors samtlige anbefalinger til GD RELEX vedrørende efterfølgende kontrol er blevet fulgt.

---

KAPITEL 8

Forskning og andre interne politikker

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Forskningsrammeprogrammerne

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP)

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Forskningsrammeprogrammerne

Forudgående skrivebordskontrol

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — støtteprogrammet for ikt-politik (ICT-PSP)

Forudgående skrivebordskontrol

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

Resultaterne af revisionen af Garantifonden for Aktioner i Forhold til Tredjeland

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning og andre interne politikker, som omfatter politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender, 02 — Erhvervspolitik, 03 — Konkurrence, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og medier, 10 — Direkte forskning, 12 — Det indre marked, 15 — Uddannelse og kultur, 16 — Kommunikation, 18 — Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og 20 — Handel. Dernæst følger resultaterne af Rettens tilbagevendende revision af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (1). De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 8.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning og andre interne politikker, som omfatter politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender, 02 — Erhvervspolitik, 03 — Konkurrence, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og medier, 10 — Direkte forskning, 12 — Det indre marked, 15 — Uddannelse og kultur, 16 — Kommunikation, 18 — Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og 20 — Handel. Dernæst følger resultaterne af Rettens tilbagevendende revision af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (1). De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  tabel 8.1
  .

Tabel 8.1 —   Forskning og andre interne politikker — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 08 | Forskning | Administrative udgifter | 321 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 3 494 | Direkte central forvaltning |
| RP7 Euratom | 271 | Indirekte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP) | 518 | Direkte central forvaltning |
| | 4 604 | |
| 15 | Uddannelse og kultur | Administrative udgifter | 131 | Direkte central forvaltning |
| Livslang læring, herunder flersprogethed | 1 376 | Indirekte central forvaltning |
| Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa | 167 | Indirekte central forvaltning |
| Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport | 156 | Indirekte central forvaltning |
| People — Program for mobilitet blandt forskere | 584 | Indirekte central forvaltning |
| | 2 414 | |
| 09 | Informationssamfundet og medier | Administrative udgifter | 132 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 1 218 | Direkte central forvaltning |
| Andet | 139 | Direkte central forvaltning |
| | 1 489 | |
| 02 | Erhvervspolitik | Administrative udgifter | 123 | Direkte central forvaltning |
| Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd | 187 | Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning via EACI |
| Det indre marked for varer og sektorpolitik | 33 | Direkte central forvaltning |
| RP7 — Samarbejde — sikkerhed og rummet | 423 | Direkte central forvaltning |
| EU-satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) | 570 | Direkte central forvaltning |
| | 1 336 | |
| 18 | Frihed, sikkerhed og retfærdighed | Administrative udgifter | 76 | Direkte central forvaltning |
| Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer | 445 | Delt forvaltning/direkte central forvaltning |
| Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik | 159 | Delt forvaltning/direkte central forvaltning |
| Grundlæggende rettigheder og statsborgerskab | 48 | Direkte central forvaltning |
| Sikkerhed og sikring af friheder | 133 | Direkte central forvaltning |
| Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender | 62 | Direkte central forvaltning |
| Information om og bekæmpelse af narkotika | 18 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering | 3 | Direkte central forvaltning |
| | 944 | |
| 10 | Direkte forskning | Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer | 352 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 41 | Direkte central forvaltning |
| Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter | 24 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP) | 24 | Direkte central forvaltning |
| | 441 | |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | Administrative udgifter | 70 | Direkte central forvaltning |
| Den Økonomiske og Monetære Union | 12 | Direkte central forvaltning |
| Internationale økonomiske og finansielle anliggender | 55 | Direkte central forvaltning |
| Finansielle transaktioner og instrumenter | 252 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med EIF/indirekte central forvaltning via EIF |
| | 389 | |
| 16 | Kommunikation | Administrative udgifter | 125 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation og medierne | 35 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation på lokalt niveau | 37 | Direkte central forvaltning |
| Analyse- og kommunikationsværktøjer | 26 | Direkte central forvaltning |
| Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen | 36 | Direkte central forvaltning |
| | 259 | |
| 20 | Handel | Administrative udgifter | 93 | Direkte central forvaltning |
| Handelspolitik | 11 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med IO |
| | 104 | |
| 12 | Det indre marked | Administrative udgifter | 61 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser | 34 | Direkte central forvaltning |
| | 95 | |
| 03 | Konkurrence | Administrative udgifter | 94 | Direkte central forvaltning |
| Karteller, monopoler og liberalisering | 0 | Direkte central forvaltning |
| | 94 | |
| Administrative udgifter i alt (26) | 1 578 | |
| Rammeprogrammer (RP) | 5 965 | |
| Livslang læring, herunder flersprogethed | 1 376 | |
| Andre aktionsudgifter | 3 250 | |
| Aktionsudgifter i alt | 10 591 | |
| Bestående af: | — | forskud
   (27) |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

08

Forskning

Administrative udgifter

321

Direkte central forvaltning

RP7

3 494

Direkte central forvaltning

RP7 Euratom

271

Indirekte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP)

518

Direkte central forvaltning

4 604

15

Uddannelse og kultur

Administrative udgifter

131

Direkte central forvaltning

Livslang læring, herunder flersprogethed

1 376

Indirekte central forvaltning

Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa

167

Indirekte central forvaltning

Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport

156

Indirekte central forvaltning

People — Program for mobilitet blandt forskere

584

Indirekte central forvaltning

2 414

09

Informationssamfundet og medier

Administrative udgifter

132

Direkte central forvaltning

RP7

1 218

Direkte central forvaltning

Andet

139

Direkte central forvaltning

1 489

02

Erhvervspolitik

Administrative udgifter

123

Direkte central forvaltning

Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd

187

Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning via EACI

Det indre marked for varer og sektorpolitik

33

Direkte central forvaltning

RP7 — Samarbejde — sikkerhed og rummet

423

Direkte central forvaltning

EU-satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

570

Direkte central forvaltning

1 336

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

Administrative udgifter

76

Direkte central forvaltning

Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer

445

Delt forvaltning/direkte central forvaltning

Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik

159

Delt forvaltning/direkte central forvaltning

Grundlæggende rettigheder og statsborgerskab

48

Direkte central forvaltning

Sikkerhed og sikring af friheder

133

Direkte central forvaltning

Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender

62

Direkte central forvaltning

Information om og bekæmpelse af narkotika

18

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering

3

Direkte central forvaltning

944

10

Direkte forskning

Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer

352

Direkte central forvaltning

RP7

41

Direkte central forvaltning

Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter

24

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP)

24

Direkte central forvaltning

441

01

Økonomiske og finansielle anliggender

Administrative udgifter

70

Direkte central forvaltning

Den Økonomiske og Monetære Union

12

Direkte central forvaltning

Internationale økonomiske og finansielle anliggender

55

Direkte central forvaltning

Finansielle transaktioner og instrumenter

252

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med EIF/indirekte central forvaltning via EIF

389

16

Kommunikation

Administrative udgifter

125

Direkte central forvaltning

Kommunikation og medierne

35

Direkte central forvaltning

Kommunikation på lokalt niveau

37

Direkte central forvaltning

Analyse- og kommunikationsværktøjer

26

Direkte central forvaltning

Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen

36

Direkte central forvaltning

259

20

Handel

Administrative udgifter

93

Direkte central forvaltning

Handelspolitik

11

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med IO

104

12

Det indre marked

Administrative udgifter

61

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser

34

Direkte central forvaltning

95

03

Konkurrence

Administrative udgifter

94

Direkte central forvaltning

Karteller, monopoler og liberalisering

0

Direkte central forvaltning

94

Administrative udgifter i alt (26)

1 578

Rammeprogrammer (RP)

5 965

Livslang læring, herunder flersprogethed

1 376

Andre aktionsudgifter

3 250

Aktionsudgifter i alt

10 591

Bestående af:

—

6 911

| — | mellemliggende/endelige betalinger
   (28) |
| --- | --- |

—

3 680

Regnskabsårets betalinger i alt

12 169

Regnskabsårets forpligtelser i alt

13 968

Kilde: Den Europæiske Unions foreløbige årsregnskab for 2011.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 8.2. | De væsentligste komponenter i denne gruppe af politikområder er rammeprogrammerne for forskning og teknologisk udvikling (RP), som tegner sig for 56 % af de samlede aktionsudgifter (eller 5 965 millioner euro). Andre interne politikker omfatter programmet for livslang læring, som tegner sig for 11 % af de samlede aktionsudgifter (eller 1 376 millioner euro), det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme (SOLID), som tegner sig for 4 % (eller 445 millioner euro), og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, som tegner sig for 2 % (eller 258 millioner euro). |
| --- | --- |

8.2.

De væsentligste komponenter i denne gruppe af politikområder er rammeprogrammerne for forskning og teknologisk udvikling (RP), som tegner sig for 56 % af de samlede aktionsudgifter (eller 5 965 millioner euro). Andre interne politikker omfatter programmet for livslang læring, som tegner sig for 11 % af de samlede aktionsudgifter (eller 1 376 millioner euro), det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme (SOLID), som tegner sig for 4 % (eller 445 millioner euro), og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, som tegner sig for 2 % (eller 258 millioner euro).

Forskningsrammeprogrammerne

| 8.3. | Sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6 og RP7) er Den Europæiske Unions vigtigste instrumenter til støtte af forskning og innovation. Begge rammeprogrammer er udformet med det formål at støtte Lissabonstrategien, Europa 2020-strategien og det europæiske forskningsrum (2). |
| --- | --- |

8.3.

Sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6 og RP7) er Den Europæiske Unions vigtigste instrumenter til støtte af forskning og innovation. Begge rammeprogrammer er udformet med det formål at støtte Lissabonstrategien, Europa 2020-strategien og det europæiske forskningsrum (2).

| 8.4. | Rammeprogrammerne forvaltes ved direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning af seks generaldirektorater og to forvaltningsorganer (3). En del af budgettet forvaltes også ved indirekte central forvaltning af forskellige organer som for eksempel fællesforetagenderne (4) og Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

8.4.

Rammeprogrammerne forvaltes ved direkte central forvaltning og indirekte central forvaltning af seks generaldirektorater og to forvaltningsorganer (3). En del af budgettet forvaltes også ved indirekte central forvaltning af forskellige organer som for eksempel fællesforetagenderne (4) og Den Europæiske Investeringsbank.

| 8.5. | Begge rammeprogrammer er primært projekt- og konkurrencebaserede finansieringsprogrammer, hvor de potentielle modtagere skal konkurrere om finansieringen, når de fremlægger deres projekt. Der indgås tilskudsaftaler mellem de udvalgte ansøgere og Kommissionen. Når tilskudsaftalen er underskrevet, udbetales det første forskud efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som udløses af de omkostningsanmeldelser, som modtagerne har indsendt. |
| --- | --- |

8.5.

Begge rammeprogrammer er primært projekt- og konkurrencebaserede finansieringsprogrammer, hvor de potentielle modtagere skal konkurrere om finansieringen, når de fremlægger deres projekt. Der indgås tilskudsaftaler mellem de udvalgte ansøgere og Kommissionen. Når tilskudsaftalen er underskrevet, udbetales det første forskud efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som udløses af de omkostningsanmeldelser, som modtagerne har indsendt.

| 8.6. | Den største risiko for uregelmæssigheder er, at modtagerne overanmelder de støtteberettigede omkostninger i deres omkostningsanmeldelser, og at dette måske ikke opdages og efterfølgende korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Risikoen forstærkes af de komplicerede regler, der gælder for beregning af støtteberettigede omkostninger, og på nogle områder anvender gennemførelsesorganerne (jf. punkt 8.4) reglerne forskelligt. |
| --- | --- |

8.6.

Den største risiko for uregelmæssigheder er, at modtagerne overanmelder de støtteberettigede omkostninger i deres omkostningsanmeldelser, og at dette måske ikke opdages og efterfølgende korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Risikoen forstærkes af de komplicerede regler, der gælder for beregning af støtteberettigede omkostninger, og på nogle områder anvender gennemførelsesorganerne (jf. punkt 8.4) reglerne forskelligt.

| 8.7. | Den 24. januar 2011 iværksatte Kommissionen følgende tre foranstaltninger med henblik på at forenkle reglerne for FP7:






  a) | Bredere accept af modtagernes metoder til beregning af gennemsnitspersonaleudgifter. |
| --- | --- | --- |

8.7.

Den 24. januar 2011 iværksatte Kommissionen følgende tre foranstaltninger med henblik på at forenkle reglerne for FP7:

a)

Bredere accept af modtagernes metoder til beregning af gennemsnitspersonaleudgifter.

| b) | Indførelse af faste tilskudsbeløb til ejere af SMV'er. |
| --- | --- |

b)

Indførelse af faste tilskudsbeløb til ejere af SMV'er.

| c) | Etablering af et clearingudvalg for forskning for at få en ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne. |
| --- | --- |

c)

Etablering af et clearingudvalg for forskning for at få en ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne.

Det er for tidligt at vurdere effekten af disse foranstaltninger på niveauet af støtteberettigede omkostninger.

| 8.8. | På dette politikområde er Europa-Kommissionen også ansvarlig for at gennemføre to store rumprogrammer: Galileoprogrammet og programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES). Disse opgaver uddelegeres til eller gennemføres i samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommissionens samlede betalinger til ESA i 2011 beløb sig til 660 millioner euro (133,6 millioner euro til GMES og 526,4 millioner euro til Galileo). |
| --- | --- |

8.8.

På dette politikområde er Europa-Kommissionen også ansvarlig for at gennemføre to store rumprogrammer: Galileoprogrammet og programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES). Disse opgaver uddelegeres til eller gennemføres i samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommissionens samlede betalinger til ESA i 2011 beløb sig til 660 millioner euro (133,6 millioner euro til GMES og 526,4 millioner euro til Galileo).

| 8.8. | Udbetalingerne til ESA i 2011 som årlige bidrag fra EU-budgettet til i det i fællesskab administrerede GMES-program og de beløb, der er fastsat til gennemførelsen af Galileo-programmet, er forfinansieringsbetalinger. Det endelige beløb, der anvendes af ESA, bliver først fastsat af Kommissionen ved afslutningen af de to programmer. |
| --- | --- |

8.8.

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP)

| 8.9. | Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (den del af gruppens andre interne politikker, som Retten udvalgte til systemrevision efter en rotationsordning) omfatter tre delprogrammer, som forvaltes af tre GD'er (i 2011, GD ECFIN (5): 29 millioner euro, GD ENTR (6): 114 millioner euro og GD INFSO: 115 millioner euro). GD INFSO forvalter støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologipolitik (støtteprogrammet for ikt-politik — ICT-PSP), som har til formål at stimulere innovation og konkurrenceevne ved at fremme udbredelsen af ikt og bedste praksis i brugen af ikt blandt borgere, offentlige administrationer og virksomheder, særlig SMV'er. |
| --- | --- |

8.9.

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (den del af gruppens andre interne politikker, som Retten udvalgte til systemrevision efter en rotationsordning) omfatter tre delprogrammer, som forvaltes af tre GD'er (i 2011, GD ECFIN (5): 29 millioner euro, GD ENTR (6): 114 millioner euro og GD INFSO: 115 millioner euro). GD INFSO forvalter støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologipolitik (støtteprogrammet for ikt-politik — ICT-PSP), som har til formål at stimulere innovation og konkurrenceevne ved at fremme udbredelsen af ikt og bedste praksis i brugen af ikt blandt borgere, offentlige administrationer og virksomheder, særlig SMV'er.

| 8.10. | Programmet gennemføres ved direkte central forvaltning af tilskud. Der ydes direkte finansielle bidrag via medfinansierede tilskudsaftaler, som Kommissionen indgår med modtagere, der indgår i et konsortium. Den største risiko for uregelmæssigheder i forbindelse med PSP-forskningsprojekter er, at modtagerne i deres anmeldelser medtager ikke-støtteberettigede omkostninger, som måske ikke opdages og korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, før de godtgøres. |
| --- | --- |

8.10.

Programmet gennemføres ved direkte central forvaltning af tilskud. Der ydes direkte finansielle bidrag via medfinansierede tilskudsaftaler, som Kommissionen indgår med modtagere, der indgår i et konsortium. Den største risiko for uregelmæssigheder i forbindelse med PSP-forskningsprojekter er, at modtagerne i deres anmeldelser medtager ikke-støtteberettigede omkostninger, som måske ikke opdages og korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, før de godtgøres.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.11. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker skal følgende særlige punkter bemærkes:






  a) | Revisorerne undersøgte en stikprøve på 150 betalinger bestående af 25 forskud til forskningsrammeprogrammer, 39 forskud til andre foranstaltninger i denne gruppe af politikområder, 60 mellemliggende og endelige betalinger til forskningsrammeprogrammer og 26 mellemliggende og endelige betalinger, der dækkede andre foranstaltninger i denne gruppe af politikområder. |
| --- | --- | --- |

8.11.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker skal følgende særlige punkter bemærkes:

a)

Revisorerne undersøgte en stikprøve på 150 betalinger bestående af 25 forskud til forskningsrammeprogrammer, 39 forskud til andre foranstaltninger i denne gruppe af politikområder, 60 mellemliggende og endelige betalinger til forskningsrammeprogrammer og 26 mellemliggende og endelige betalinger, der dækkede andre foranstaltninger i denne gruppe af politikområder.

| b) | Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne omfattede






  — | den forudgående skrivebordskontrol i Kommissionen (7) |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne omfattede

—

den forudgående skrivebordskontrol i Kommissionen (7)

| — | de uafhængige revisorers revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelserne (8) |
| --- | --- |

—

de uafhængige revisorers revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelserne (8)

| — | den efterfølgende finansielle revision af projekterne (9) og |
| --- | --- |

—

den efterfølgende finansielle revision af projekterne (9) og

| — | Kommissionens ledelsesudtalelser (10). |
| --- | --- |

—

Kommissionens ledelsesudtalelser (10).

| c) | Revisionen af garantifonden havde fokus på overholdelsen af aftalen mellem Kommissionen og EIB om forvaltningen af fondens aktiver og på Kommissionens overvågningsprocedurer. Revisorerne gennemgik også det arbejde, der var udført af en privat revisionsvirksomhed. |
| --- | --- |

c)

Revisionen af garantifonden havde fokus på overholdelsen af aftalen mellem Kommissionen og EIB om forvaltningen af fondens aktiver og på Kommissionens overvågningsprocedurer. Revisorerne gennemgik også det arbejde, der var udført af en privat revisionsvirksomhed.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 8.12. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 49 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 3,0 % (11). |
| --- | --- |

8.12.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Ved Rettens test af stikprøven af transaktioner konstateredes det, at 49 % var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er 3,0 % (11).

| 8.13. | Samlet set konstaterede Retten, at 74 af de 150 transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. Den primære kilde til fejl er, at modtagerne anmelder for høje omkostninger i forbindelse med projekter, der finansieres under forskningsrammeprogrammerne. Det stemmer overens med de fejl, som blev opdaget ved Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner (12) (jf. punkt 8.25 til 8.30). Som påpeget af Retten i tidligere årsberetninger (13) konstateres der fejl i alle omkostningskategorier: personaleomkostninger og andre direkte og indirekte omkostninger. |
| --- | --- |

8.13.

Samlet set konstaterede Retten, at 74 af de 150 transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. Den primære kilde til fejl er, at modtagerne anmelder for høje omkostninger i forbindelse med projekter, der finansieres under forskningsrammeprogrammerne. Det stemmer overens med de fejl, som blev opdaget ved Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner (12) (jf. punkt 8.25 til 8.30). Som påpeget af Retten i tidligere årsberetninger (13) konstateres der fejl i alle omkostningskategorier: personaleomkostninger og andre direkte og indirekte omkostninger.

| 8.14. | Personaleomkostninger: Beregningen af de faktiske personaleomkostninger bør baseres på et pålideligt tidsregistreringssystem. Ved revisionen konstaterede Retten uoverensstemmelser mellem timesedler og andre personaleoversigter (f.eks. fraværs- og ferieoversigter), tilfælde, hvor ansatte ifølge anmeldelsen arbejdede fuld tid på et projekt, mens timesedlerne viste, at de arbejdede på flere projekter, og tilfælde, hvor der blev anmeldt omkostninger til Kommissionen for ikke-betalt overarbejde (jf. eksempel 8.1). |
| --- | --- |

8.14.

Personaleomkostninger: Beregningen af de faktiske personaleomkostninger bør baseres på et pålideligt tidsregistreringssystem. Ved revisionen konstaterede Retten uoverensstemmelser mellem timesedler og andre personaleoversigter (f.eks. fraværs- og ferieoversigter), tilfælde, hvor ansatte ifølge anmeldelsen arbejdede fuld tid på et projekt, mens timesedlerne viste, at de arbejdede på flere projekter, og tilfælde, hvor der blev anmeldt omkostninger til Kommissionen for ikke-betalt overarbejde (jf. eksempel 8.1).

| 8.14. | Fejl identificeret i en udgiftsanmeldelse har ikke nødvendigvis nogen finansiel effekt på EU-midlerne. |
| --- | --- |

8.14.

Eksempel 8.1 —   Fejl i en anmeldelse af personaleomkostninger

En modtager, der var involveret i et RP7-projekt, anmeldte 308 000 euro i personaleomkostninger. Rettens revision viste, at modtageren havde:

| — | sat det antal produktive timer, som de ansatte havde arbejdet, for lavt |
| --- | --- |

—

sat det antal produktive timer, som de ansatte havde arbejdet, for lavt

| — | anmeldt for mange timer for adskillige ansatte, som var involveret i det reviderede projekt. |
| --- | --- |

—

anmeldt for mange timer for adskillige ansatte, som var involveret i det reviderede projekt.

I alt førte disse forhold til, at der var anmeldt 45 000 euro for meget i personaleomkostninger.

Eksempel 8.1
  —   
  Fejl i en anmeldelse af personaleomkostninger

I det tilfælde, der er citeret af Revisionsretten, er det beløb, der krævedes uretmæssigt, allerede blevet modregnet i den følgende betaling.

| 8.15. | Andre direkte omkostninger: Andre direkte omkostninger er kun støtteberettigede, hvis der er tale om faktiske omkostninger, der er tilstrækkeligt dokumenterede (f.eks. med fakturaer og betalingsbeviser), og der er en klar forbindelse til projektet og rapporteringsperioden. Under revisionen konstaterede Retten ofte, at modtagerne medtog fakturaer for hjælpematerialer, der enten var bestilt eller blev leveret efter afslutningen af projektet, samt fakturaer for eksterne tjenesteydelser, der skulle have været klassificeret som underleverancer. Nogle modtagere kunne ikke fremlægge fakturaer til underbygning af omkostningerne eller bevis på betaling. For så vidt angår udstyr konstaterede Retten en række tilfælde, hvor hele anskaffelsesprisen var bogført under forskningsprojektet i stedet for at være afskrevet i henhold til modtagerens almindelige regnskabspraksis. |
| --- | --- |

8.15.

Andre direkte omkostninger: Andre direkte omkostninger er kun støtteberettigede, hvis der er tale om faktiske omkostninger, der er tilstrækkeligt dokumenterede (f.eks. med fakturaer og betalingsbeviser), og der er en klar forbindelse til projektet og rapporteringsperioden. Under revisionen konstaterede Retten ofte, at modtagerne medtog fakturaer for hjælpematerialer, der enten var bestilt eller blev leveret efter afslutningen af projektet, samt fakturaer for eksterne tjenesteydelser, der skulle have været klassificeret som underleverancer. Nogle modtagere kunne ikke fremlægge fakturaer til underbygning af omkostningerne eller bevis på betaling. For så vidt angår udstyr konstaterede Retten en række tilfælde, hvor hele anskaffelsesprisen var bogført under forskningsprojektet i stedet for at være afskrevet i henhold til modtagerens almindelige regnskabspraksis.

| 8.16. | Indirekte omkostninger: Hvis modtagerne anvender faktiske indirekte omkostninger, skal disse have relation til projektet. Modtagerne undlod ofte at udelukke ikke-støtteberettigede omkostninger i tilknytning til kommercielle aktiviteter, hensættelser og omkostninger, der var opført direkte under projektet (jf. eksempel 8.2). |
| --- | --- |

8.16.

Indirekte omkostninger: Hvis modtagerne anvender faktiske indirekte omkostninger, skal disse have relation til projektet. Modtagerne undlod ofte at udelukke ikke-støtteberettigede omkostninger i tilknytning til kommercielle aktiviteter, hensættelser og omkostninger, der var opført direkte under projektet (jf. eksempel 8.2).

8.16.

Eksempel 8.2 —   Fejl i en anmeldelse af andre indirekte omkostninger

En modtager anmeldte 366 891 euro i generalomkostninger. Modtageren inkluderede de indirekte omkostninger for alle virksomhedens afdelinger, men anvendte kun forskningspersonalet som fordelingsnøgle ved opførelsen af disse omkostninger under forskningsprojekterne. Det resulterede i, at der blev opført omkostninger, som ikke havde relation til projekterne, hvilket førte til, at der blev anmeldt 180 670 euro for meget.

Eksempel 8.2
  —   
  Fejl i en anmeldelse af andre indirekte omkostninger

Kommissionen har foretaget den kontradiktoriske procedure med modtageren. Efter supplerende oplysninger og forklaringer, der er forelagt af modtageren, har Kommissionen konkluderet, at de for meget krævede indirekte omkostninger til dette projekt beløber sig til 39 735 EUR, som er blevet fuldt tilbagebetalt i 2012. Derudover har Kommissionen meddelt modtageren, at denne systemiske fejl bør rettes også i de andre projekter, som han deltager i, hvad han har accepteret at gøre.

Problemet med beregningen af indirekte omkostninger er velkendt for Kommissionen. Forslaget »Horisont 2020« vil, hvis det vedtages, undgå dette problem, ved at de indirekte omkostninger betales som en fast procentdel af de direkte omkostninger.

| 8.17. | 19 ud af 65 transaktioner (29 %) vedrørende gruppens andre interne politikker var behæftet med fejl. En række af disse fejl vedrørte godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger svarende til dem, der blev konstateret i RP6 og RP7. |
| --- | --- |

8.17.

19 ud af 65 transaktioner (29 %) vedrørende gruppens andre interne politikker var behæftet med fejl. En række af disse fejl vedrørte godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger svarende til dem, der blev konstateret i RP6 og RP7.

| 8.18. | Under revisionen konstaterede Retten en række fejl som for eksempel forskud, som skulle have været omfattet af betalingsanmodninger i den efterfølgende rapporteringsperiode, og ikke-støtteberettigede hensættelser i ESA's regnskaber (jf. også punkt 8.36) samt svagheder i de procedurer for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, der blev gennemført ved implementeringen af de to rumprogrammer (jf. punkt 8.8). |
| --- | --- |

8.18.

Under revisionen konstaterede Retten en række fejl som for eksempel forskud, som skulle have været omfattet af betalingsanmodninger i den efterfølgende rapporteringsperiode, og ikke-støtteberettigede hensættelser i ESA's regnskaber (jf. også punkt 8.36) samt svagheder i de procedurer for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, der blev gennemført ved implementeringen af de to rumprogrammer (jf. punkt 8.8).

| 8.18. | Kommissionen udfører på-stedet-revision for hver finansiel rapport fra ESA. Eventuelle konstaterede fejl er rettet. Optagelsen i 2010-rapporteringen af forskud, som skulle have været krævet i den følgende rapporteringsperiode, har ikke nogen finansiel indvirkning på programmet. Hensættelsen, der blev identificeret af Revisionsretten blev allerede rettet af ESA i den næste rapporteringsperiode. Efter Kommissionens opfattelse har de indkøbsforhold, som blev påpeget af Revisionsretten, ikke ført til spild af EU-midler. Kommissionen mener, at udbudsprocedurerne, som ændret efter Revisionsrettens revision, er tilstrækkelige og tilpasset indkøbenes særlige karakter. |
| --- | --- |

8.18.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 8.19. | Bilag 8.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten konstaterede, at systemerne var delvis effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed vedrørende både forskningsområdet og støtteprogrammet for ikt-politik. |
| --- | --- |

8.19.

Bilag 8.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten konstaterede, at systemerne var delvis effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed vedrørende både forskningsområdet og støtteprogrammet for ikt-politik.

Forskningsrammeprogrammerne

Forudgående skrivebordskontrol

| 8.20. | Inden der foretages betaling, foretages der skrivebordskontrol af alle relevante operationelle og finansielle aspekter for at efterprøve betalingernes formelle rigtighed og sikre, at kontraktbestemmelserne er overholdt. Som følge af Kommissionens bestræbelser på så vidt muligt at forenkle procedurerne for forudgående kontrol, består denne kontrol ofte blot i en skrivebordskontrol af modtagernes omkostningsanmeldelser og af de opnåede resultater. |
| --- | --- |

8.20.

Inden der foretages betaling, foretages der skrivebordskontrol af alle relevante operationelle og finansielle aspekter for at efterprøve betalingernes formelle rigtighed og sikre, at kontraktbestemmelserne er overholdt. Som følge af Kommissionens bestræbelser på så vidt muligt at forenkle procedurerne for forudgående kontrol, består denne kontrol ofte blot i en skrivebordskontrol af modtagernes omkostningsanmeldelser og af de opnåede resultater.

| 8.20. | Kommissionen er af den opfattelse, at kontrolsystemet skal betragtes i sin helhed, herunder forudgående og efterfølgende kontroller. |
| --- | --- |

8.20.

| 8.21. | Ved revisionen af 108 (14) af de 150 betalinger i stikprøven (jf. punkt 8.11) blev der i 51 tilfælde konstateret svagheder i den forudgående skrivebordskontrol. Disse svagheder, som efter Rettens opfattelse dog ikke er væsentlige, var for eksempel, at projektets startdato havde tilbagevirkende kraft (uden forudgående skriftlig anmodning fra modtageren), at betalinger var forsinket, og at der var uoverensstemmelser i godkendelsesproceduren. Denne kontrol anses derfor for at være delvis effektiv. |
| --- | --- |

8.21.

Ved revisionen af 108 (14) af de 150 betalinger i stikprøven (jf. punkt 8.11) blev der i 51 tilfælde konstateret svagheder i den forudgående skrivebordskontrol. Disse svagheder, som efter Rettens opfattelse dog ikke er væsentlige, var for eksempel, at projektets startdato havde tilbagevirkende kraft (uden forudgående skriftlig anmodning fra modtageren), at betalinger var forsinket, og at der var uoverensstemmelser i godkendelsesproceduren. Denne kontrol anses derfor for at være delvis effektiv.

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

| 8.22. | Det fastsættes i tilskudsaftalerne, om støttemodtagernes omkostningsanmeldelser skal ledsages af en revisionsattest (RP6) eller en attest for årsregnskaberne (FP7) (15) udstedt af en uafhængig revisor. Formålet med disse attester er at give Kommissionen relevante oplysninger, så den kan vurdere, om de omkostninger, modtagerne anmelder, er støtteberettigede, og om modtagerne oplyser om alle de indtægter og renter, som forskudsfinansieringen har genereret. |
| --- | --- |

8.22.

Det fastsættes i tilskudsaftalerne, om støttemodtagernes omkostningsanmeldelser skal ledsages af en revisionsattest (RP6) eller en attest for årsregnskaberne (FP7) (15) udstedt af en uafhængig revisor. Formålet med disse attester er at give Kommissionen relevante oplysninger, så den kan vurdere, om de omkostninger, modtagerne anmelder, er støtteberettigede, og om modtagerne oplyser om alle de indtægter og renter, som forskudsfinansieringen har genereret.

| 8.23. | Med hensyn til de omkostningsanmeldelser, hvor der var udstedt en attest (31 af de 60 mellemliggende og endelige betalinger), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med konklusionerne i attesten. I 25 tilfælde, hvor den uafhængige revisor havde givet en blank påtegning, konstaterede Retten fejl. I 14 af tilfældene havde fejlene en finansiel effekt på over 2 %. |
| --- | --- |

8.23.

Med hensyn til de omkostningsanmeldelser, hvor der var udstedt en attest (31 af de 60 mellemliggende og endelige betalinger), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med konklusionerne i attesten. I 25 tilfælde, hvor den uafhængige revisor havde givet en blank påtegning, konstaterede Retten fejl. I 14 af tilfældene havde fejlene en finansiel effekt på over 2 %.

| 8.24. | På linje med revisionsresultaterne for de tidligere år og til trods for Kommissionens bestræbelser på at gøre modtagerne og revisorerne mere bevidste (jf.
  bilag 8.3
  ), er denne kontrol stadig kun delvis effektiv, eftersom der fortsat er ikke-støtteberettigede poster, som ikke opdages af de uafhængige revisorer. |
| --- | --- |

8.24.

På linje med revisionsresultaterne for de tidligere år og til trods for Kommissionens bestræbelser på at gøre modtagerne og revisorerne mere bevidste (jf.
  bilag 8.3
  ), er denne kontrol stadig kun delvis effektiv, eftersom der fortsat er ikke-støtteberettigede poster, som ikke opdages af de uafhængige revisorer.

| 8.24. | Kommissionen er klar over, at attesterne for årsregnskaberne ikke helt undgår fejl, men ikke desto mindre reducerer de betydeligt niveauet for fejl. De er derfor et vigtigt bidrag til det samlede niveau af sikkerhed for Kommissionen. |
| --- | --- |

8.24.

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

| 8.25. | De generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, har fælles strategier for efterfølgende revision vedrørende begge rammeprogrammer. De vigtigste mål er:






  a) | at vurdere omkostningsanmeldelsernes lovlighed og formelle rigtighed og dermed bidrage til de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes årlige erklæringer, og |
| --- | --- | --- |

8.25.

De generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, har fælles strategier for efterfølgende revision vedrørende begge rammeprogrammer. De vigtigste mål er:

a)

at vurdere omkostningsanmeldelsernes lovlighed og formelle rigtighed og dermed bidrage til de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes årlige erklæringer, og

| b) | at danne grundlag for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte EU-midler. |
| --- | --- |

b)

at danne grundlag for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte EU-midler.

| 8.26. | Generelt vurderede Retten, at Kommissionens system for efterfølgende revision var effektivt. |
| --- | --- |

8.26.

Generelt vurderede Retten, at Kommissionens system for efterfølgende revision var effektivt.

Anvendelse af arbejde udført af eksterne revisorer

| 8.27. | Størstedelen af Kommissionens repræsentative revisioner (16) udføres af eksterne revisionsfirmaer under Kommissionens ansvar og kontrol. |
| --- | --- |

8.27.

Størstedelen af Kommissionens repræsentative revisioner (16) udføres af eksterne revisionsfirmaer under Kommissionens ansvar og kontrol.

| 8.28. | Retten foretog en detaljeret gennemgang af 30 efterfølgende revisioner, hvor den havde fokus på kvaliteten af revisionsdokumentationen, sammenhængen i de anvendte metoder og rapporteringen til Kommissionen. Retten identificerede en række svagheder med hensyn til revisionsdokumentationen og de revisionsmetoder (17), som de eksterne revisorer anvendte, men den vurderede, at rapporteringen generelt var tilfredsstillende. |
| --- | --- |

8.28.

Retten foretog en detaljeret gennemgang af 30 efterfølgende revisioner, hvor den havde fokus på kvaliteten af revisionsdokumentationen, sammenhængen i de anvendte metoder og rapporteringen til Kommissionen. Retten identificerede en række svagheder med hensyn til revisionsdokumentationen og de revisionsmetoder (17), som de eksterne revisorer anvendte, men den vurderede, at rapporteringen generelt var tilfredsstillende.

| 8.28. | Kommissionen mener, at de svagheder, som Revisionsretten påpeger, havde en lav finansiel effekt. Ikke desto mindre vil den intensivere sine bestræbelser på at sikre, at de eksterne revisionsfirmaer opfylder de specifikke krav, der er fastsat i rammekontrakten for hver revisionsopgave. |
| --- | --- |

8.28.

Systemer vedrørende inddrivelse af uretmæssigt udbetalte EU-midler

| 8.29. | Når der konstateres fejl under Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner, skal de uretmæssigt udbetalte EU-midler inddrives (enten via indtægtsordrer eller ved modregning i fremtidige betalinger). Konsoliderede data for GD RTD og GD INFSO viser, at inddrivelse er en langvarig proces. Ved udgangen af 2011 blev det vurderet, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger på baggrund af henholdsvis 81 % og 33 % af de revisioner (18), der var afsluttet i henholdsvis 2010 og 2011. |
| --- | --- |

8.29.

Når der konstateres fejl under Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner, skal de uretmæssigt udbetalte EU-midler inddrives (enten via indtægtsordrer eller ved modregning i fremtidige betalinger). Konsoliderede data for GD RTD og GD INFSO viser, at inddrivelse er en langvarig proces. Ved udgangen af 2011 blev det vurderet, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger på baggrund af henholdsvis 81 % og 33 % af de revisioner (18), der var afsluttet i henholdsvis 2010 og 2011.

| 8.29 og 8.30. | Til rettelse af fejl i flerårige FP-projekter er modregning i næste betaling den sædvanlige praksis. I mange tilfælde bliver anmodning om de næste betalinger fremsat 1 eller 11⁄2 år senere, hvilket væsentligt påvirker niveauet af gennemførelsen af revisioner afsluttet i 2010 og 2011. Da ekstrapolation kræver omberegning og genindlevering af omkostningskrav fra modtagerne vil korrektioner via ekstrapolation af resultaterne af revisionen tage endnu mere tid end gennemførelsen af resultaterne af revisionen som omhandlet i punkt 8.29. |
| --- | --- |

8.29 og 8.30.

| 8.30. | Hertil kommer, at ekstrapolering af systematiske fejl til ikke-reviderede projekter gennemført af de reviderede modtagere er en endnu længere proces. GD RTD's gennemførelsesgrad for systematiske fejl (19) for både RP6- og RP7-programmerne var på 44,8 % ved udgangen af 2011. |
| --- | --- |

8.30.

Hertil kommer, at ekstrapolering af systematiske fejl til ikke-reviderede projekter gennemført af de reviderede modtagere er en endnu længere proces. GD RTD's gennemførelsesgrad for systematiske fejl (19) for både RP6- og RP7-programmerne var på 44,8 % ved udgangen af 2011.

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — støtteprogrammet for ikt-politik (ICT-PSP)

Forudgående skrivebordskontrol

| 8.31. | Retten sammenlignede dokumentationen for den forudgående kontrol i ABAC-regnskabssystemet med dokumentationen i GD INFSO's lokale system. I 23 ud af 30 tilfælde var de personer, som godkendte transaktionen i ABAC, ikke de samme som dem, der godkendte den i det lokale system. For så vidt angår ICT-PSP-programmet identificerer ABAC-systemet ikke pålideligt, hvem der reelt foretager kontrollen. Denne kontrol kan derfor kun betragtes som værende delvis effektiv. |
| --- | --- |

8.31.

Retten sammenlignede dokumentationen for den forudgående kontrol i ABAC-regnskabssystemet med dokumentationen i GD INFSO's lokale system. I 23 ud af 30 tilfælde var de personer, som godkendte transaktionen i ABAC, ikke de samme som dem, der godkendte den i det lokale system. For så vidt angår ICT-PSP-programmet identificerer ABAC-systemet ikke pålideligt, hvem der reelt foretager kontrollen. Denne kontrol kan derfor kun betragtes som værende delvis effektiv.

| 8.31. | Det lokale system i GD INFSO registrerer viseringerne af alle aktører involveret i validering af transaktioner. Dette system er automatisk og sikkert og tilbyder derfor en 100 % sikkerhed, om hvem der har gjort hvad, der er baseret på de elektroniske viseringer, der registreres i dette system.

  Navnene på de personer, der er angivet i ABAC, kan være anderledes, da de svarer til folk, der faktisk har været involveret i transaktioner, men med en anden rolle i forbindelse med foreløbige og endelige betalinger. Dette skyldes en bevidst beslutning truffet af GD INFSO om at begrænse adgangen i ABAC til erfarne folk for at begrænse risikoen for fejl. Dette princip er korrekt dokumenteret i beskrivelsen af GD INFSO's finansielle kredsløb.


  For at løse det problem, der er identificeret af Revisionsretten, har GD INFSO til hensigt i løbet af 2013 at udvikle en teknisk løsning på spørgsmålet om viseringer i ABAC i forbindelse med den næste generation af programmer (Horisont 2020). |
| --- | --- |

8.31.

Navnene på de personer, der er angivet i ABAC, kan være anderledes, da de svarer til folk, der faktisk har været involveret i transaktioner, men med en anden rolle i forbindelse med foreløbige og endelige betalinger. Dette skyldes en bevidst beslutning truffet af GD INFSO om at begrænse adgangen i ABAC til erfarne folk for at begrænse risikoen for fejl. Dette princip er korrekt dokumenteret i beskrivelsen af GD INFSO's finansielle kredsløb.

For at løse det problem, der er identificeret af Revisionsretten, har GD INFSO til hensigt i løbet af 2013 at udvikle en teknisk løsning på spørgsmålet om viseringer i ABAC i forbindelse med den næste generation af programmer (Horisont 2020).

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

| 8.32. | Der skulle fremlægges revisionsattester for 3 af de 30 transaktioner, som Retten reviderede i forbindelse med sin undersøgelse af den forudgående kontrol. Attesterne var blevet fremlagt, og der var taget hensyn til konklusionerne heri ved fastsættelsen af det skyldige beløb. |
| --- | --- |

8.32.

Der skulle fremlægges revisionsattester for 3 af de 30 transaktioner, som Retten reviderede i forbindelse med sin undersøgelse af den forudgående kontrol. Attesterne var blevet fremlagt, og der var taget hensyn til konklusionerne heri ved fastsættelsen af det skyldige beløb.

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

| 8.33. | I 2011 var der ikke vedtaget en formel strategi for efterfølgende revision af de ikke-forskningsprogrammer, der forvaltes af GD INFSO. Der var derfor i 2011 ikke fastsat specifikke revisionsprocedurer for efterfølgende revision af ICT-PSP-projekter, og der blev ikke gennemført en specifik risikovurdering af ICT-PSP-programmet. |
| --- | --- |

8.33.

I 2011 var der ikke vedtaget en formel strategi for efterfølgende revision af de ikke-forskningsprogrammer, der forvaltes af GD INFSO. Der var derfor i 2011 ikke fastsat specifikke revisionsprocedurer for efterfølgende revision af ICT-PSP-projekter, og der blev ikke gennemført en specifik risikovurdering af ICT-PSP-programmet.

| 8.33. | GD INFSO's ikke-forskningsprogrammer er genstand for regelmæssig kontrol. I 2011 blev i forbindelse med dette finansieringsområde afsluttet 12 efterfølgende revisioner, hvoraf 2 vedrører ikt-politik (ICT-PSP). De udførte revisioner er udvalgt på baggrund af risikoovervejelser og bliver typisk bestilt af de tjenester, der har ansvaret for den operationelle projektledelse.

  I lyset af den stigende økonomiske betydning af dette finansieringsområde har GD INFSO's tjenester udviklet en revisionsstrategi, der er ved at blive implementeret i 2012. Yderligere har GD INFSO's tjenester i 2011 indgået en rammeaftale for efterfølgende revisionsydelser i forbindelse med dette finansieringsområde. Et første parti af 22 revisioner om ikke-forskningsmidler er blevet lanceret i første halvår af 2012 på grundlag af denne rammeaftale.


  De foreløbige og endelige betalinger for ikke-forskningsprogrammer udgjorde mindre end 4 % af de samlede INFSO-udbetalinger i 2011. GD INFSO mener, at de foranstaltninger, der blev indledt i 2011 og som bliver implementeret i 2012, er tilstrækkelige i betragtning af den økonomiske betydning af den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

8.33.

I lyset af den stigende økonomiske betydning af dette finansieringsområde har GD INFSO's tjenester udviklet en revisionsstrategi, der er ved at blive implementeret i 2012. Yderligere har GD INFSO's tjenester i 2011 indgået en rammeaftale for efterfølgende revisionsydelser i forbindelse med dette finansieringsområde. Et første parti af 22 revisioner om ikke-forskningsmidler er blevet lanceret i første halvår af 2012 på grundlag af denne rammeaftale.

De foreløbige og endelige betalinger for ikke-forskningsprogrammer udgjorde mindre end 4 % af de samlede INFSO-udbetalinger i 2011. GD INFSO mener, at de foranstaltninger, der blev indledt i 2011 og som bliver implementeret i 2012, er tilstrækkelige i betragtning af den økonomiske betydning af den pågældende aktivitet.

| 8.34. | Da Retten gennemførte sin revision, havde Kommissionen kun foretaget to revisioner af ICT-PSP-projekter (én i 2011 og én i 2010). I begge tilfælde var fejlprocenten meget høj: henholdsvis 96 % og 100 %. Retten reviderede desuden to ICT-PSP-projekter som led i sin substansrevision. Fejlprocenterne var på 99,82 % og 2,86 %. Det er en alvorlig svaghed i overvågnings- og kontrolsystemerne, at der ikke er fastsat en strategi for efterfølgende revision vedrørende ICT-PSP-programmet, navnlig i betragtning af de høje fejlprocenter, der er konstateret. Denne kontrol betragtes som værende ikke effektiv. |
| --- | --- |

8.34.

Da Retten gennemførte sin revision, havde Kommissionen kun foretaget to revisioner af ICT-PSP-projekter (én i 2011 og én i 2010). I begge tilfælde var fejlprocenten meget høj: henholdsvis 96 % og 100 %. Retten reviderede desuden to ICT-PSP-projekter som led i sin substansrevision. Fejlprocenterne var på 99,82 % og 2,86 %. Det er en alvorlig svaghed i overvågnings- og kontrolsystemerne, at der ikke er fastsat en strategi for efterfølgende revision vedrørende ICT-PSP-programmet, navnlig i betragtning af de høje fejlprocenter, der er konstateret. Denne kontrol betragtes som værende ikke effektiv.

| 8.34. | De to revisioner, der er foretaget af Kommissionen i 2010 og 2011 for støtteprogrammet for ikt-politik (ICT-PSP), som er et af de ikke-forskningsprogrammer, der forvaltes af GD INFSO, blev udvalgt på grundlag af en risikovurderingsovervejelse; for disse revisioner er den konstaterede fejlrate ofte meget høj og ikke repræsentativ for området som helhed.

  Et af formålene med revisionsstrategien, som bliver implementeret i 2012 for ikke-forskningsprogrammer, er at definere stikprøvetilgange, der gør det muligt at bestemme en meningsfuld fejlprocent samtidig med at maksimere revisionsøkonomien ved at fokusere på store og risikoudsatte modtagere. |
| --- | --- |

8.34.

Et af formålene med revisionsstrategien, som bliver implementeret i 2012 for ikke-forskningsprogrammer, er at definere stikprøvetilgange, der gør det muligt at bestemme en meningsfuld fejlprocent samtidig med at maksimere revisionsøkonomien ved at fokusere på store og risikoudsatte modtagere.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 8.35. | De årlige aktivitetsrapporter, som Retten reviderede, giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning for så vidt angår lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Oplysningerne bekræfter Rettens bemærkninger og konklusioner. |
| --- | --- |

8.35.

De årlige aktivitetsrapporter, som Retten reviderede, giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning for så vidt angår lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Oplysningerne bekræfter Rettens bemærkninger og konklusioner.

| 8.36. | Tre GD'er (20) tog forbehold med hensyn til resterende fejl, der indvirker på nøjagtigheden af omkostningsanmeldelser i forbindelse med RP7, og to GD'er (21) opretholdt forbeholdet vedrørende omkostningsanmeldelser i RP6. GD ENTR tog også forbehold med hensyn til pålideligheden af ESA's regnskabsaflæggelse (jf. punkt 8.18). |
| --- | --- |

8.36.

Tre GD'er (20) tog forbehold med hensyn til resterende fejl, der indvirker på nøjagtigheden af omkostningsanmeldelser i forbindelse med RP7, og to GD'er (21) opretholdt forbeholdet vedrørende omkostningsanmeldelser i RP6. GD ENTR tog også forbehold med hensyn til pålideligheden af ESA's regnskabsaflæggelse (jf. punkt 8.18).

| 8.36. | Kommissionen vil fortsætte med revision af regnskaberne fra ESA og vil opmuntre og støtte ESA i forbindelse med gennemførelsen af sin indsats mod yderligere at forbedre kvaliteten af den finansielle rapportering til Kommissionen. I betragtning af de igangværende aktioner forventer Kommissionen, at de udestående spørgsmål hurtigt vil kunne korrigeres, hvilket vil gøre det muligt at reducere og til sidst ophæve dette forbehold. |
| --- | --- |

8.36.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 8.37. | På baggrund af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2011, var væsentligt fejlbehæftede (22). |
| --- | --- |

8.37.

På baggrund af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2011, var væsentligt fejlbehæftede (22).

| 8.38. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker var delvis effektive. |
| --- | --- |

8.38.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker var delvis effektive.

| 8.38. | Kommissionen mener, at dens forvaltnings- og kontrolsystemer set fra et ledelsesmæssigt perspektiv — dvs. ved afvejningen af målene med hensyn til lovlighed med overvejelser om risikoproportionalitet og omkostningseffektivitet i kontrollerne — giver rimelig sikkerhed, for så vidt angår de forbehold, der er nævnt i punkt 8.36. |
| --- | --- |

8.38.

Anbefalinger

| 8.39. | Bilag 8.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter bør bemærkes: |
| --- | --- |

8.39.

Bilag 8.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at imødekomme anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger (2008 og 2009). Følgende punkter bør bemærkes:

8.39.

| a) | Når der ved den efterfølgende revision konstateres store forskelle mellem de attesterede og de reviderede beløb, som det var tilfældet ved udgangen af 2011, er der ikke en direkte feedbackprocedure, som gør de attesterende revisorer opmærksomme på Kommissionens revisionsresultater. |
| --- | --- |

a)

Når der ved den efterfølgende revision konstateres store forskelle mellem de attesterede og de reviderede beløb, som det var tilfældet ved udgangen af 2011, er der ikke en direkte feedbackprocedure, som gør de attesterende revisorer opmærksomme på Kommissionens revisionsresultater.

| a) | Kommissionens tjenestegrene har en proces for at give feedback til de attesterende revisorer, hvor der i Kommissionens efterfølgende revisioner er identificeret væsentlige forskelle mellem de attesterede udgiftsopgørelser og egne resultater. Dette opnås enten ved at skrive til modtagerne og opfordre dem til at kommunikere denne feedback til den attesterende revisor eller ved direkte at henvende sig til de attesterende revisorer. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kommissionen fortsatte sine bestræbelser på at gennemføre resultaterne af revisionen (ved at justere omkostningsanmeldelserne eller udstede indtægtsordrer), når det var konstateret, at deltagere havde anmeldt for høje omkostninger i deres omkostningsanmeldelser. Retten noterede imidlertid, at inddrivelse, navnlig baseret på ekstrapolering, i praksis er en langvarig proces (jf. punkt 8.29 og 8.30). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen fortsatte sine bestræbelser på at gennemføre resultaterne af revisionen (ved at justere omkostningsanmeldelserne eller udstede indtægtsordrer), når det var konstateret, at deltagere havde anmeldt for høje omkostninger i deres omkostningsanmeldelser. Retten noterede imidlertid, at inddrivelse, navnlig baseret på ekstrapolering, i praksis er en langvarig proces (jf. punkt 8.29 og 8.30).

| b) | Kommissionen har allerede behandlet Revisionsrettens konklusion. Til rettelse af fejl i flerårige FP-projekter er modregning i næste betaling den sædvanlige praksis. I mange tilfælde bliver anmodning om de næste betalinger fremsat 1 eller 11⁄2 år senere, hvilket væsentligt påvirker niveauet af gennemførelsen af revisioner afsluttet i 2010 og 2011. |
| --- | --- |

b)

| 8.40. | På baggrund af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

8.40.

På baggrund af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen:

| 8.40. | Se fælles svar på punkterne 1.12-1.13. |
| --- | --- |

8.40.

| — | i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne: |
| --- | --- |

—

i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne:

| — | Anbefaling 1: gør en større indsats for at korrigere de fejl, der konstateres i de mellemliggende og endelige betalinger |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: gør en større indsats for at korrigere de fejl, der konstateres i de mellemliggende og endelige betalinger

| — | Mulighederne for at forenkle FP7-reglerne er blevet udtømt. Kommissionen vil dog fortsat søge at undgå fejl gennem følgende tiltag:






  — | Forstærkelse af de igangværende bestræbelser på at rådgive og give feedback til deltagerne og attesterende revisorer. |
| --- | --- | --- |

—

—

Forstærkelse af de igangværende bestræbelser på at rådgive og give feedback til deltagerne og attesterende revisorer.

| — | Gennemgang af de forudgående kontrolprocedurer, dog uden at øge tiden til betaling. |
| --- | --- |

—

Gennemgang af de forudgående kontrolprocedurer, dog uden at øge tiden til betaling.

| — | Fortsætte sine revisions- og inddrivelsesaktioner. |
| --- | --- |

—

Fortsætte sine revisions- og inddrivelsesaktioner.

| — | Overvågning af de finansielle konsekvenser af de konstaterede fejl, som meget vel over en flerårig periode kan være lavere end fejlen isoleret set. |
| --- | --- |

—

Overvågning af de finansielle konsekvenser af de konstaterede fejl, som meget vel over en flerårig periode kan være lavere end fejlen isoleret set.

Yderligere forenkling er blevet foreslået i Horisont 2020, som, hvis det vedtages, vil føre til en reduceret fejlprocent.

| — | Anbefaling 2: styrker sine initiativer til at gøre støttemodtagerne og de uafhængige revisorer mere bevidste om de fejl, der konstateres under Rettens og Kommissionens efterfølgende revisioner |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: styrker sine initiativer til at gøre støttemodtagerne og de uafhængige revisorer mere bevidste om de fejl, der konstateres under Rettens og Kommissionens efterfølgende revisioner

| — | Kommissionens tjenestegrene har en proces for at give feedback til de attesterende revisorer, hvor der i Kommissionens efterfølgende revisioner er identificeret væsentlige forskelle mellem de attesterede udgiftsopgørelser og egne resultater. Dette opnås enten ved at skrive til modtagerne og opfordre dem til at kommunikere denne feedback til den attesterende revisor eller ved direkte at henvende sig til de attesterende revisorer. |
| --- | --- |

—

| — | Anbefaling 3: sikrer, at de eksterne revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på Kommissionens vegne, tilpasser deres procedurer til Kommissionens retningslinjer og faste praksis og navnlig øger kvaliteten af deres revisionsdokumentation |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: sikrer, at de eksterne revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på Kommissionens vegne, tilpasser deres procedurer til Kommissionens retningslinjer og faste praksis og navnlig øger kvaliteten af deres revisionsdokumentation

| — | Kommissionen vil intensivere sine bestræbelser på at sikre, at de eksterne revisionsfirmaer opfylder alle de specifikke krav, der er fastsat i rammekontrakten for hver revisionsopgave. I denne forbindelse skal der udføres en kontrol af de arbejdspapirer, der indehaves af eksterne revisionsfirmaer for at sikre, at disse er i overensstemmelse med kravene i rammeaftalen. De første sådanne kontroller vil finde sted inden udgangen af 2012. |
| --- | --- |

—

| — | i forbindelse med gruppens andre interne politikker: |
| --- | --- |

—

i forbindelse med gruppens andre interne politikker:

| — | Anbefaling 4: hurtigst muligt udformer en strategi for efterfølgende revision af ICT-PSP-programmet, der bygger på GD INFSO's erfaringer med hensyn til strategier for risikobaseret efterfølgende revision af rammeprogramprojekter. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: hurtigst muligt udformer en strategi for efterfølgende revision af ICT-PSP-programmet, der bygger på GD INFSO's erfaringer med hensyn til strategier for risikobaseret efterfølgende revision af rammeprogramprojekter.

| — | GD INFSO har udarbejdet en revisionsstrategi for ikke-forskningsprogrammer, der bl.a. omfatter støtteprogrammet for ikt-politik (ICT-PSP), der vil blive implementeret i 2012. |
| --- | --- |

—

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELAND

| 8.41. | Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (23) (»fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Unionens kreditorer (24) i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på EU-budgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring. |
| --- | --- |

8.41.

Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (23) (»fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Unionens kreditorer (24) i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på EU-budgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring.

| 8.42. | Som det fremgår af EU's konsoliderede regnskaber for 2011 androg fondens nettoaktiver pr. 31. december 20111 475 millioner euro mod 1 346 millioner euro pr. 31. december 2010 (25). Fonden modtog ingen anmodninger om garantistillelse. |
| --- | --- |

8.42.

Som det fremgår af EU's konsoliderede regnskaber for 2011 androg fondens nettoaktiver pr. 31. december 20111 475 millioner euro mod 1 346 millioner euro pr. 31. december 2010 (25). Fonden modtog ingen anmodninger om garantistillelse.

| 8.43. | EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2011 var afkastet af fondens portefølje 0,72 %, hvilket er en underpræstation på 139 basispoint sammenlignet med benchmark. |
| --- | --- |

8.43.

EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2011 var afkastet af fondens portefølje 0,72 %, hvilket er en underpræstation på 139 basispoint sammenlignet med benchmark.

---

(1)  I betragtningerne til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj 2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 10) hedder det, at Revisionsretten bør føre kontrol med fondens finansielle forvaltning efter procedurer aftalt mellem Revisionsretten, Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank.

(2)  Det europæiske forskningsrum består af alle de forsknings- og udviklingsaktiviteter, programmer og politikker i Europa, som har et tværnationalt perspektiv. Sammen giver de forskere, forskningsinstitutioner og virksomheder langt bedre muligheder for at færdes, konkurrere og samarbejde på tværs af grænserne.

(3)  De seks generaldirektorater er: GD for Forskning og Innovation (RTD), GD for Informationssamfundet og Medier (INFSO), GD for Uddannelse og Kultur (EAC), GD for Erhvervspolitik (ENTR), GD for Mobilitet og Transport (MOVE) og GD for Energi (ENER). De to forvaltningsorganer er: i) Forvaltningsorganet for Forskning (REA) og ii) Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA).

(4)  Den Europæiske Unions fællesforetagender inden for forskning er: Det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling, fællesforetagendet Clean Sky, fællesforetagendet Artemis, fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler, fællesforetagendet ENIAC og fællesforetagendet for brændselsceller og brint.

(5)  GD ECFIN støtter små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ved at give dem adgang til egenkapital, risikovillig kapital og lånefinansiering gennem Unionens finansielle instrumenter, som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) forvalter for Kommissionen.

(6)  GD ENTR forvalter delprogrammet med relation til iværksætterånd og innovation via CIP-tilskud, der forvaltes af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation (EACI).

(7)  For så vidt angår forskning var vurderingen baseret på en stikprøve af de 85 betalinger med relation til forskningsrammeprogrammerne. For så vidt angår gruppens andre interne politikker var denne vurdering og vurderingen af den efterfølgende finansielle revision af projekter baseret på en supplerende stikprøve på 30 betalinger vedrørende det program under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, der forvaltes af GD INFSO, nemlig ICT-PSP.

(8)  På basis af en stikprøve på 31 omkostningsanmeldelser fra modtagere, for hvilke der var udstedt attester.

(9)  Primært på basis af en gennemgang af 30 efterfølgende revisioner.

(10)  Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektørerne for GD RTD, GD INFSO, GD ENTR og GD EAC og fra to forvaltningsorganer: ERCEA og REA.

(11)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlprocent). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger på mellem 1,1 % og 4,9 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(12)  Det blev også bekræftet af Kommissionen i en note til støttemodtagerne af 19. marts 2012 om, hvordan man undgår de mest almindelige fejl i omkostningsanmeldelser (»How to avoid common errors identified in costs claims«), hvoraf det fremgår, at de fleste fejl opstår, fordi reglerne fejlfortolkes, eller fordi modtagerne ikke tager behørigt hensyn til bestemmelserne i tilskudsaftalen og i de finansielle retningslinjer.

(13)  Jf. punkt 6.13 i årsberetningen for 2010, punkt 5.19-5.20 og 8.11-8.12 i årsberetningen for 2009, og punkt 7.12-7.15 og 10.12-10.13 i årsberetningen for 2008.

(14)  Disse betalinger er 60 mellemliggende og endelige betalinger vedrørende forskningsrammeprogrammerne, 25 forskud vedrørende forskningsrammeprogrammerne, 21 betalinger vedrørende bidragene til fællesforetagenderne inden for forskning, finansieringsfaciliteten for risikodeling samt Egnos- og Galileoprogrammerne og 2 forskud til Kul- og Stålforskningsfonden.

(15)  RP7-modtagere skal fremlægge en attest, hvis EU-bidraget overstiger 375 000 euro. Kommissionen skønner, at 80 % vil være under denne tærskel.

(16)  Revisioner med tilfældig udvælgelse af transaktioner og en udformning, der gør det muligt at beregne en fejlprocent, som er repræsentativ for hele populationen.

(17)  De konstaterede svagheder vedrørte primært ukorrekt godkendelse af ikke-støtteberettigede omkostninger, stikprøver, der ikke var repræsentative for populationen, og godkendelse af ukorrekte indirekte omkostninger.

(18)  Revisionerne dækkede både RP6 og RP7.

(19)  En fejl anses for at være »gennemført«, når modtageren accepterer den faste korrektion, som Kommissionen har foreslået, eller fremlægger korrigerede omkostningsanmeldelser for de projekter, der er berørt af ekstrapoleringen.

(20)  GD ENTR, GD INFSO og GD RTD.

(21)  GD ENTR og GD RTD.

(22)  Jf. punkt 8.12 og 8.13.

(23)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 89/2007 (EUT L 22 af 31.1.2007, s. 1).

(24)  Primært EIB, men også Euratoms eksterne långivning og EF-lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand.

(25)  Inden konsolideringen androg fondens nettoaktiver 1 495 millioner euro.

(26)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

(27)  Forskuddene under syvende rammeprogram (2007-2013) og under programmet for livslang læring beløb sig til henholdsvis 3 837 millioner euro og 1 208 millioner euro.

(28)  De mellemliggende/endelige betalinger under syvende rammeprogram (2007-2013) og under programmet for livslang læring beløb sig til henholdsvis 2 128 millioner euro og 168 millioner euro.

Kilde: Den Europæiske Unions foreløbige årsregnskab for 2011.

BILAG 8.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RP6 | RP7 | Programmet for livslang læring | Andet | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 17 | 68 | 10 | 55 | 150 | 150 | 351 | 361 |
| Forskud | 2 | 23 | 9 | 30 | 64 | 77 | 125 | 237 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 15 | 45 | 1 | 25 | 86 | 73 | 226 | 124 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 47 % | (8) | 32 % | (22) | 100 % | (10) | 65 % | (36) | 51 % | (76) | 61 % | 72 % | 86 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 53 % | (9) | 68 % | (46) | 0 % | (0) | 35 % | (19) | 49 % | (74) | 39 % | 28 % | 14 % |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse efter udgiftstype |
| Forskud | 0 % | (0) | 11 % | (5) | 0 % | (0) | 63 % | (12) | 23 % | (17) | 12 % | 9 % | 19 % |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 100 % | (9) | 89 % | (41) | 0 % | (0) | 37 % | (7) | 77 % | (57) | 88 % | 91 % | 81 % |
| Analyse efter fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 0 % | (0) | 39 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (10) | 38 % | (28) | 33 % | 35 % | 34 % |
| Kvantificerbare fejl | 100 % | (9) | 61 % | (28) | 0 % | (0) | 47 % | (9) | 62 % | (46) | 67 % | 65 % | 66 % |
| Støtteberettigelse | 100 % | (9) | 96 % | (27) | 0 % | (0) | 100 % | (9) | 98 % | (45) | 97 % | 55 % | 65 % |
| Forekomst | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 3 % |
| Nøjagtighed | 0 % | (0) | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 39 % | 32 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent: | 3,0 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 4,9 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 1,1 % | | | |

2011

2010

2009

2008

RP6

RP7

Programmet for livslang læring

Andet

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

17

68

10

55

150

150

351

361

Forskud

2

23

9

30

64

77

125

237

Mellemliggende/endelige betalinger

15

45

1

25

86

73

226

124

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

47 %

(8)

32 %

(22)

100 %

(10)

65 %

(36)

51 %

(76)

61 %

72 %

86 %

var behæftet med en eller flere fejl

53 %

(9)

68 %

(46)

0 %

(0)

35 %

(19)

49 %

(74)

39 %

28 %

14 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter udgiftstype

Forskud

0 %

(0)

11 %

(5)

0 %

(0)

63 %

(12)

23 %

(17)

12 %

9 %

19 %

Mellemliggende/endelige betalinger

100 %

(9)

89 %

(41)

0 %

(0)

37 %

(7)

77 %

(57)

88 %

91 %

81 %

Analyse efter fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

0 %

(0)

39 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(10)

38 %

(28)

33 %

35 %

34 %

Kvantificerbare fejl

100 %

(9)

61 %

(28)

0 %

(0)

47 %

(9)

62 %

(46)

67 %

65 %

66 %

Støtteberettigelse

100 %

(9)

96 %

(27)

0 %

(0)

100 %

(9)

98 %

(45)

97 %

55 %

65 %

Forekomst

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

3 %

Nøjagtighed

0 %

(0)

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

39 %

32 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent:

3,0 %

Øvre fejlgrænse

4,9 %

Nedre fejlgrænse

1,1 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parantes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 8.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

Vurdering af de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System vedrørende: | Forudgående skrivebordskontrol | Revisionsattestering | Efterfølgende finansielle revisioner | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forskningsramme-programmerne | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation — støtteprogrammet for ikt-politik | Delvis effektiv | I/R | Ikke effektive | Delvis effektive |

System vedrørende:

Forudgående skrivebordskontrol

Revisionsattestering

Efterfølgende finansielle revisioner

Samlet vurdering

Forskningsramme-programmerne

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektive

Delvis effektive

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation — støtteprogrammet for ikt-politik

Delvis effektiv

I/R

Ikke effektive

Delvis effektive

BILAG 8.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Kommissionen bør gøre de attesterende revisorer mere bevidste om udgifternes støtteberettigelse med henblik på at øge pålideligheden af de revisionsattester, de udsteder.
  (punkt 8.32). | Når der ved den efterfølgende revision konstateres store forskelle mellem de attesterede og de reviderede beløb, er der ikke en feedbackprocedure, som gør de attesterende revisorer opmærksomme på Kommissionens revisionsresultater. Kommissionen agter at indføre en sådan praksis i 2012.
  I 2012 har Kommissionen endvidere iværksat en kommunikationskampagne rettet mod modtagerne og disses attesterende revisorer med det formål at forbedre pålideligheden af de indsendte omkostningsanmeldelser og (hvis det er relevant) de respektive revisionsattester. | Kommissionens tjenestegrene har en proces for at give feedback til de attesterende revisorer, hvor der i Kommissionens efterfølgende revisioner er identificeret væsentlige forskelle mellem de attesterede udgiftsopgørelser og egne resultater. Dette opnås enten ved at skrive til modtagerne og opfordre dem til at kommunikere denne feedback til den attesterende revisor eller ved direkte at henvende sig til de attesterende revisorer. |
| 2008 | Kommissionen bør sikre, at kontrollerne anvendes konsekvent, navnlig ved at iværksætte sanktioner, hvor det er relevant, og foretage inddrivelser eller justeringer i tilfælde, hvor anmeldte omkostninger uberettiget er blevet godtgjort.
  (punkt 7.42). | I 2011 fortsatte Kommissionen sine bestræbelser på at gennemføre resultaterne af revisionen ved at justere omkostningsanmeldelserne eller udstede indtægtsordrer. Siden 2009 har Kommissionen endvidere systematisk krævet erstatning af deltagere, som har anmeldt for høje omkostninger og derfor uberettiget har modtaget et finansielt bidrag fra Kommisionen. Retten noterede imidlertid, at der i praksis - navnlig i forbindelse med ekstrapolering - indledes flere sager, end der afsluttes. | Da Kommissionens tjenestegrene er nødt til at tage hensyn til modtagernes rettigheder i alle faser, er iværksættelsen af resultaterne af revisionen, specielt i forbindelse med ekstrapolation, en vanskelig og langvarig proces. Desuden kan nogle sager kun gennemføres, efter at projektet er afsluttet. På det seneste er der blevet givet høj prioritet til forvaltningen af ekstrapolationssager. Som et eksempel er teamet, der er ansvarlig for denne proces i GD RTD blevet styrket, og som følge heraf er 17 ekstrapolationssager blevet afsluttet og 13 åbnet pr. den 8. maj 2012. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

Kommissionen bør gøre de attesterende revisorer mere bevidste om udgifternes støtteberettigelse med henblik på at øge pålideligheden af de revisionsattester, de udsteder.

(punkt 8.32).

Når der ved den efterfølgende revision konstateres store forskelle mellem de attesterede og de reviderede beløb, er der ikke en feedbackprocedure, som gør de attesterende revisorer opmærksomme på Kommissionens revisionsresultater. Kommissionen agter at indføre en sådan praksis i 2012.

I 2012 har Kommissionen endvidere iværksat en kommunikationskampagne rettet mod modtagerne og disses attesterende revisorer med det formål at forbedre pålideligheden af de indsendte omkostningsanmeldelser og (hvis det er relevant) de respektive revisionsattester.

Kommissionens tjenestegrene har en proces for at give feedback til de attesterende revisorer, hvor der i Kommissionens efterfølgende revisioner er identificeret væsentlige forskelle mellem de attesterede udgiftsopgørelser og egne resultater. Dette opnås enten ved at skrive til modtagerne og opfordre dem til at kommunikere denne feedback til den attesterende revisor eller ved direkte at henvende sig til de attesterende revisorer.

2008

Kommissionen bør sikre, at kontrollerne anvendes konsekvent, navnlig ved at iværksætte sanktioner, hvor det er relevant, og foretage inddrivelser eller justeringer i tilfælde, hvor anmeldte omkostninger uberettiget er blevet godtgjort.

(punkt 7.42).

I 2011 fortsatte Kommissionen sine bestræbelser på at gennemføre resultaterne af revisionen ved at justere omkostningsanmeldelserne eller udstede indtægtsordrer. Siden 2009 har Kommissionen endvidere systematisk krævet erstatning af deltagere, som har anmeldt for høje omkostninger og derfor uberettiget har modtaget et finansielt bidrag fra Kommisionen. Retten noterede imidlertid, at der i praksis - navnlig i forbindelse med ekstrapolering - indledes flere sager, end der afsluttes.

Da Kommissionens tjenestegrene er nødt til at tage hensyn til modtagernes rettigheder i alle faser, er iværksættelsen af resultaterne af revisionen, specielt i forbindelse med ekstrapolation, en vanskelig og langvarig proces. Desuden kan nogle sager kun gennemføres, efter at projektet er afsluttet. På det seneste er der blevet givet høj prioritet til forvaltningen af ekstrapolationssager. Som et eksempel er teamet, der er ansvarlig for denne proces i GD RTD blevet styrket, og som følge heraf er 17 ekstrapolationssager blevet afsluttet og 13 åbnet pr. den 8. maj 2012.

---

KAPITEL 9

Administrationsudgifter og andre udgifter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Bemærkninger om specifikke institutioner og organer

Europa-Parlamentet

Det Europæiske Råd og Rådet

Kommissionen

Revisionsretten

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

Andre institutioner og organer

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter og andre udgifter. De centrale oplysninger om de reviderede institutioner og organer og om udgifterne i 2011 gives i
  tabel 9.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter og andre udgifter. De centrale oplysninger om de reviderede institutioner og organer og om udgifterne i 2011 gives i
  tabel 9.1
  .

Tabel 9.1 —   Administrationsudgifter og andre udgifter — Centrale oplysninger 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger | Forvaltningsmåde |
| 14, 24-31 | Administrationsudgifter og andre udgifter | Europa-Parlamentet | 1 580 | Direkte central forvaltning |
| Rådet | 547 | Direkte central forvaltning |
| Kommissionen | 6 264 | Direkte central forvaltning |
| Domstolen | 334 | Direkte central forvaltning |
| Revisionsretten | 137 | Direkte central forvaltning |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 126 | Direkte central forvaltning |
| Regionsudvalget | 91 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Ombudsmand | 9 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 7 | Direkte central forvaltning |
| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 682 | Direkte central forvaltning |
| Administrationsudgifter i alt | 9 777 | |
| Aktionsudgifter i alt | — | |
| Regnskabsårets betalinger i alt | 9 777 | |
| Regnskabsårets forpligtelser i alt | 11 721 | |
| Kilde: Den Europæiske Unions foreløbige årsregnskab for 2011. |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Forvaltningsmåde

14, 24-31

Administrationsudgifter og andre udgifter

Europa-Parlamentet

1 580

Direkte central forvaltning

Rådet

547

Direkte central forvaltning

Kommissionen

6 264

Direkte central forvaltning

Domstolen

334

Direkte central forvaltning

Revisionsretten

137

Direkte central forvaltning

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

126

Direkte central forvaltning

Regionsudvalget

91

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Ombudsmand

9

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

7

Direkte central forvaltning

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

682

Direkte central forvaltning

Administrationsudgifter i alt

9 777

Aktionsudgifter i alt

—

Regnskabsårets betalinger i alt

9 777

Regnskabsårets forpligtelser i alt

11 721

Kilde: Den Europæiske Unions foreløbige årsregnskab for 2011.

| 9.2. | Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde mere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker. Disse udgifter omfatter følgende afsnit på det almindelige budget: afsnit 14 (beskatning og toldunion), afsnit 24 (bekæmpelse af svig), afsnit 25 (koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning), afsnit 26 (Kommissionens administration), afsnit 27 (budget) og afsnit 29 (statistik). |
| --- | --- |

9.2.

Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde mere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker. Disse udgifter omfatter følgende afsnit på det almindelige budget: afsnit 14 (beskatning og toldunion), afsnit 24 (bekæmpelse af svig), afsnit 25 (koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning), afsnit 26 (Kommissionens administration), afsnit 27 (budget) og afsnit 29 (statistik).

| 9.3. | Retten rapporterer særskilt om EU-agenturerne og forvaltningsorganerne og om Europaskolerne (1). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i Rettens mandat. |
| --- | --- |

9.3.

Retten rapporterer særskilt om EU-agenturerne og forvaltningsorganerne og om Europaskolerne (1). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i Rettens mandat.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 9.4. | Administrationsudgifter og andre udgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner), som tegner sig for 60 % af de samlede administrationsudgifter og andre udgifter, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. |
| --- | --- |

9.4.

Administrationsudgifter og andre udgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner), som tegner sig for 60 % af de samlede administrationsudgifter og andre udgifter, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi.

| 9.5. | De væsentligste risici vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er manglende overholdelse af procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og for gennemførelse af kontrakter, ansættelsesprocedurerne samt procedurerne for beregning af lønninger og godtgørelser. |
| --- | --- |

9.5.

De væsentligste risici vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er manglende overholdelse af procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og for gennemførelse af kontrakter, ansættelsesprocedurerne samt procedurerne for beregning af lønninger og godtgørelser.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.6. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af administrationsudgifter og andre udgifter skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  — | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 56 transaktioner, hvoraf tre var forskud og 53 endelige betalinger |
| --- | --- | --- |

9.6.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af administrationsudgifter og andre udgifter skal følgende specifikke forhold bemærkes:

—

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 56 transaktioner, hvoraf tre var forskud og 53 endelige betalinger

| — | Systemundersøgelsen omfattede en vurdering af, om de overvågnings- og kontrolsystemer (2), som de enkelte institutioner og organer anvender, opfylder kravene i finansforordningen |
| --- | --- |

—

Systemundersøgelsen omfattede en vurdering af, om de overvågnings- og kontrolsystemer (2), som de enkelte institutioner og organer anvender, opfylder kravene i finansforordningen

| — | Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser omfattede de årlige aktivitetsrapporter fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer, som primært er ansvarlige for administrationsudgifter (3). |
| --- | --- |

—

Gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser omfattede de årlige aktivitetsrapporter fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer, som primært er ansvarlige for administrationsudgifter (3).

| 9.7. | I alle institutioner og organer indgik følgende udvalgte emner også i revisionen (4):






  a) | støtteberettigelseskriterier, beregning og betaling af tillæg af social karakter til de ansatte (husstandstillæg, tillæg for et forsørgelsesberettiget barn eller dermed ligestillet person og uddannelsestillæg, herunder også fradrag af eventuelle tillæg af samme art, som de ansatte får fra anden side) |
| --- | --- | --- |

9.7.

I alle institutioner og organer indgik følgende udvalgte emner også i revisionen (4):

a)

støtteberettigelseskriterier, beregning og betaling af tillæg af social karakter til de ansatte (husstandstillæg, tillæg for et forsørgelsesberettiget barn eller dermed ligestillet person og uddannelsestillæg, herunder også fradrag af eventuelle tillæg af samme art, som de ansatte får fra anden side)

| b) | procedurerne for forlængelse og ændring af kontrakter for midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere |
| --- | --- |

b)

procedurerne for forlængelse og ændring af kontrakter for midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

| c) | åbne og begrænsede udbud og udbud efter forhandling. |
| --- | --- |

c)

åbne og begrænsede udbud og udbud efter forhandling.

| 9.8. | Revisionsretten revideres af et eksternt revisionsfirma (5), som har udsendt en revisionsberetning om årsregnskabet for det regnskabsår, som løb fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011, og afgivet en erklæring med sikkerhed for så vidt angår den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens ressourcer og de kontrolprocedurer, der var indført for regnskabsåret fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (jf. punkt 9.22). |
| --- | --- |

9.8.

Revisionsretten revideres af et eksternt revisionsfirma (5), som har udsendt en revisionsberetning om årsregnskabet for det regnskabsår, som løb fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011, og afgivet en erklæring med sikkerhed for så vidt angår den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens ressourcer og de kontrolprocedurer, der var indført for regnskabsåret fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (jf. punkt 9.22).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.9. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 7 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten skønner, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 0,1 % (6). |
| --- | --- |

9.9.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Ved Rettens test konstateredes det, at 7 % af transaktionerne i stikprøven var behæftet med fejl. Retten skønner, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 0,1 % (6).

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 9.10. | Bilag 9.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemerne. |
| --- | --- |

9.10.

Bilag 9.2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens undersøgelse af overvågnings- og kontrolsystemerne.

BEMÆRKNINGER OM SPECIFIKKE INSTITUTIONER OG ORGANER

| 9.11. | De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremsættes om de enkelte af Den Europæiske Unions institutioner og organer, påvirker ikke vurderingerne i punkt 9.9 og 9.10. Selv om de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne som helhed, er de af betydning for den/det berørte institution eller organ. |
| --- | --- |

9.11.

De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremsættes om de enkelte af Den Europæiske Unions institutioner og organer, påvirker ikke vurderingerne i punkt 9.9 og 9.10. Selv om de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne som helhed, er de af betydning for den/det berørte institution eller organ.

Europa-Parlamentet

Betaling af tillæg og ydelser af social karakter til de ansatte

PARLAMENTETS SVAR

| 9.12. | I to af de fem sager, der indgik i revisionen, var Parlamentets oplysninger om de pågældendes personlige forhold og familiemæssige situation enten ikke blevet ført ajour, eller oplysningerne var ikke blevet behandlet korrekt. I én af disse sager havde dette medført overbetalinger. |
| --- | --- |

9.12.

I to af de fem sager, der indgik i revisionen, var Parlamentets oplysninger om de pågældendes personlige forhold og familiemæssige situation enten ikke blevet ført ajour, eller oplysningerne var ikke blevet behandlet korrekt. I én af disse sager havde dette medført overbetalinger.

| 9.12. | Tilbagesøgningen af de for meget betalte beløb indledtes i november 2011, idet de fratrækkes den pågældendes løn. Der er i øvrigt truffet foranstaltninger med henblik på at sikre ajourføring og korrekt behandling af oplysningerne vedrørende de ansattes personlige og familiemæssige situation, især gennem en vedvarende indsats til forbedring af kontrolfunktionerne og en individuel opfølgning ad tjenestevejen af den årlige validering/ajourføring af de personlige data, således at svarsatsen omfatter samtlige ansatte. Denne individualiserede opfølgning udgør et foreløbigt skridt, inden der eventuelt træffes mere indgribende foranstaltninger i tilfælde af manglende besvarelse. |
| --- | --- |

9.12.

Ansættelse af akkrediterede parlamentariske assistenter

PARLAMENTETS SVAR

| 9.13. | Ifølge de interne regler (7) for ansættelse af akkrediterede parlamentariske assistenter kan disse fremlægge lægeattesten og de andre dokumenter, der kræves, før der kan indgås en kontrakt, inden for tre måneder efter den dato, hvor kontrakten for den første ansættelse træder i kraft. Denne undtagelse er i strid med artikel 128 og 129 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (AØA) (8), hvoraf det fremgår, at alle betingelser for ansættelse skal være opfyldt, før kontrakten indgås. Det kan således konstateres, at i fem af de 10 sager, der indgik i revisionen, havde de parlamentariske assistenter indsendt den krævede lægeattest mellem tre og syv måneder efter, at kontrakten var indgået. For så vidt angår overholdelse af bestemmelsen om sprogkundskaber (9), indeholdt ingen af sagsmapperne vedrørende de ti sager, der indgik i revisionen, dokumentation for, at der var blevet udført kontrol. |
| --- | --- |

9.13.

Ifølge de interne regler (7) for ansættelse af akkrediterede parlamentariske assistenter kan disse fremlægge lægeattesten og de andre dokumenter, der kræves, før der kan indgås en kontrakt, inden for tre måneder efter den dato, hvor kontrakten for den første ansættelse træder i kraft. Denne undtagelse er i strid med artikel 128 og 129 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (AØA) (8), hvoraf det fremgår, at alle betingelser for ansættelse skal være opfyldt, før kontrakten indgås. Det kan således konstateres, at i fem af de 10 sager, der indgik i revisionen, havde de parlamentariske assistenter indsendt den krævede lægeattest mellem tre og syv måneder efter, at kontrakten var indgået. For så vidt angår overholdelse af bestemmelsen om sprogkundskaber (9), indeholdt ingen af sagsmapperne vedrørende de ti sager, der indgik i revisionen, dokumentation for, at der var blevet udført kontrol.

| 9.13. | Parlamentet tager til efterretning, at Revisionsretten finder, at bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, og artikel 16, stk. 3, i gennemførelsesbestemmelserne ikke fuldstændigt opfylder kravene i artikel 128 i forordning (EF) nr. 160/2009. Parlamentet tager til efterretning, at lovgiveren, hvad angår de fysiske krav, ikke har ønsket at opstille bestemmelser, der er fuldstændigt identiske med dem, der gælder for tjenestemænd og midlertidigt ansatte, og følgelig ikke så udtrykkeligt har angivet, at lægeundersøgelsen skal være foretaget, før ansættelseskontrakten indgås, som i tjenestemandsvedtægtens artikel 33.

  Siden februar 2012 indeholder ansættelsesformularen en formulering, ifølge hvilken parlamentsmedlemmet på tro og love erklærer, at den akkrediterede parlamentariske assistent, der ønskes ansat, er i besiddelse af de krævede sprogkundskaber. |
| --- | --- |

9.13.

Siden februar 2012 indeholder ansættelsesformularen en formulering, ifølge hvilken parlamentsmedlemmet på tro og love erklærer, at den akkrediterede parlamentariske assistent, der ønskes ansat, er i besiddelse af de krævede sprogkundskaber.

Forudgående kontrol i forbindelse med ansættelsesprocedurer

PARLAMENTETS SVAR

| 9.14. | Ifølge artikel 47 og 48 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen skal enhver handling, der foretages som led i budgetgennemførelsen, være genstand for forudgående kontrol. I ni af de ti procedurer for ansættelse af akkrediterede parlamentariske assistenter, der indgik i revisionen, indeholdt sagsmapperne ingen dokumentation for, at der var udført forudgående kontrol af ansættelsesdokumenterne. Bedste praksis foreskriver, at alle formelle dokumenter udfyldes behørigt og arkiveres med henblik på intern kontrol. |
| --- | --- |

9.14.

Ifølge artikel 47 og 48 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen skal enhver handling, der foretages som led i budgetgennemførelsen, være genstand for forudgående kontrol. I ni af de ti procedurer for ansættelse af akkrediterede parlamentariske assistenter, der indgik i revisionen, indeholdt sagsmapperne ingen dokumentation for, at der var udført forudgående kontrol af ansættelsesdokumenterne. Bedste praksis foreskriver, at alle formelle dokumenter udfyldes behørigt og arkiveres med henblik på intern kontrol.

| 9.14. | Den forudgående kontrol i enheden med ansvar for ansættelse undergår i øjeblikket betydelige forbedringer (nye kontroltjeklister og krydskontrol). Dokumentationen for den forudgående kontrol vil for fremtiden blive bevaret behørigt. |
| --- | --- |

9.14.

Indgåelse af indkøbsaftaler

| 9.15. | Som led i revisionen gennemgik revisorerne ti udbudsprocedurer. I to udbud om vedligeholdelse af bygninger og trykning af dokumenter var der svagheder med hensyn til anvendelsen af udvælgelses- og tildelingskriterier. |
| --- | --- |

9.15.

Som led i revisionen gennemgik revisorerne ti udbudsprocedurer. I to udbud om vedligeholdelse af bygninger og trykning af dokumenter var der svagheder med hensyn til anvendelsen af udvælgelses- og tildelingskriterier.

PARLAMENTETS SVAR

| 9.16. | I udbuddet vedrørende vedligeholdelse af bygninger fik tilbudsgiverne ikke detaljerede oplysninger om den metode, der blev anvendt til evaluering af deres bud. For en delydelse værdiansat til 750 000 euro over fire år (ud af en samlet kontraktværdi på 23 141 740 euro) var den anslåede værdi af de materialer, der skulle anvendes, og som beløb sig til 40 % af delydelsens værdi, ikke anført i udbudsmaterialet. Tilbudsgiverne blev kun bedt om at anføre deres bruttofortjenstmargen på materialer og blev dermed forhindret i at afgive et mere konkurrencedygtigt bud ved at kombinere de forskellige elementer i det finansielle tilbud bedst muligt. |
| --- | --- |

9.16.

I udbuddet vedrørende vedligeholdelse af bygninger fik tilbudsgiverne ikke detaljerede oplysninger om den metode, der blev anvendt til evaluering af deres bud. For en delydelse værdiansat til 750 000 euro over fire år (ud af en samlet kontraktværdi på 23 141 740 euro) var den anslåede værdi af de materialer, der skulle anvendes, og som beløb sig til 40 % af delydelsens værdi, ikke anført i udbudsmaterialet. Tilbudsgiverne blev kun bedt om at anføre deres bruttofortjenstmargen på materialer og blev dermed forhindret i at afgive et mere konkurrencedygtigt bud ved at kombinere de forskellige elementer i det finansielle tilbud bedst muligt.

| 9.16. | I forbindelse med denne bestemte delydelse, inkluderede Parlamentet materialer som et fast beløb for således at sikre en individuel og gennemsigtigt opgørelse af de faktiske omkostninger. |
| --- | --- |

9.16.

PARLAMENTETS SVAR

| 9.17. | I forbindelse med et udbud efter forhandling vedrørende trykning af dokumenter var specifikationen for det sted, hvor ydelserne skulle udføres, ikke formuleret klart og gennemsigtigt. De potentielle tilbudsgivere, der blev kontaktet, var endvidere alle placeret i Luxembourg, hvilket begrænsede den grænseoverskridende konkurrence. Af de 11 potentielle tilbudsgivere, der blev kontaktet, var det kun den tidligere kontraktindehaver, som afgav et bud og fik tildelt kontrakten på 60 000 euro over fire år. Endvidere var der ingen kontrol af, at udvælgelseskriterierne var overholdt, før forhandlingerne begyndte, hvilket er i strid med artikel 122, stk. 3, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen. |
| --- | --- |

9.17.

I forbindelse med et udbud efter forhandling vedrørende trykning af dokumenter var specifikationen for det sted, hvor ydelserne skulle udføres, ikke formuleret klart og gennemsigtigt. De potentielle tilbudsgivere, der blev kontaktet, var endvidere alle placeret i Luxembourg, hvilket begrænsede den grænseoverskridende konkurrence. Af de 11 potentielle tilbudsgivere, der blev kontaktet, var det kun den tidligere kontraktindehaver, som afgav et bud og fik tildelt kontrakten på 60 000 euro over fire år. Endvidere var der ingen kontrol af, at udvælgelseskriterierne var overholdt, før forhandlingerne begyndte, hvilket er i strid med artikel 122, stk. 3, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

| 9.17. | Parlamentet er enig i Revisionsrettens betragtninger og vil tage hensyn til dem ved forberedelsen af den kommende procedure. Parlamentet understreger dog, at denne meget lille kontrakt omhandlede hovedsageligt lokale tjenester. |
| --- | --- |

9.17.

Det Europæiske Råd og Rådet

Indgåelse af indkøbsaftaler

RÅDETS SVAR

| 9.18. | Revisionen omfattede en undersøgelse af fire udbud. I forbindelse med to af udbuddene, som vedrørte rengøringsydelser (kontraktværdi 16 214 000 euro over fire år) og indkøb af arbejdstøj og -sko (kontraktværdi 344 000 euro over fire år) gjaldt det, at hvis tilbudsgiverne ikke anførte en pris for bestemte elementer i udbuddet, gav specifikationerne Rådet mulighed for at anslå en pris baseret på et gennemsnit af de andre tilbudsgiveres pris for det pågældende element. Rådet ændrede dermed udbuddets værdi på en måde, som der ikke er hjemmel til i finansforordningen. |
| --- | --- |

9.18.

Revisionen omfattede en undersøgelse af fire udbud. I forbindelse med to af udbuddene, som vedrørte rengøringsydelser (kontraktværdi 16 214 000 euro over fire år) og indkøb af arbejdstøj og -sko (kontraktværdi 344 000 euro over fire år) gjaldt det, at hvis tilbudsgiverne ikke anførte en pris for bestemte elementer i udbuddet, gav specifikationerne Rådet mulighed for at anslå en pris baseret på et gennemsnit af de andre tilbudsgiveres pris for det pågældende element. Rådet ændrede dermed udbuddets værdi på en måde, som der ikke er hjemmel til i finansforordningen.

| 9.18. | Rådet anfører for det første, at der ikke er sket nogen overtrædelse af finansforordningen, eftersom artikel 148, stk. 3, i gennemførelsesbestemmelserne, omfatter kontakter, der fører til en ændring af buddets værdi. Sådanne kontakter har ikke fundet sted i de procedurer, som Revisionsretten har undersøgt. Rådet erkender fuldt ud, at denne bestemmelse ikke tillader, at en institution anmoder om en pris, som en bydende har glemt.

  For ikke at udelukke kandidaten og bevare konkurrencen i forbindelse med komplicerede bud, som dækker en bred vifte af produkter eller tjenesteydelser, nævnes det imidlertid udtrykkeligt i udbudsdokumenterne, at vurderingsudvalget selv (uden at tage kontakt med de bydende) kan anvende en teoretisk gennemsnitspris, hvis der mangler en pris. For ikke at forvrænge den bydendes hensigter anvendes denne metode kun for at korrigere et begrænset antal udeladelser. Metoden blev kun anvendt i et af de tilfælde, som Revisionsretten omtaler, for så vidt angår en mindre budgetpost, som manglede på en liste over 81 priser (som svarer til en finansiel virkning på 0,67 % af buddet).


  Generalsekretariatet for Rådet er af den opfattelse, at denne tilgang fuldt ud overholder ånden bag og principperne for finansforordningen: gennemsigtighed, proportionalitet og ikke-diskrimination. Sammen med en afmålt og forsigtig gennemførelse er dette |
| --- | --- |

9.18.

For ikke at udelukke kandidaten og bevare konkurrencen i forbindelse med komplicerede bud, som dækker en bred vifte af produkter eller tjenesteydelser, nævnes det imidlertid udtrykkeligt i udbudsdokumenterne, at vurderingsudvalget selv (uden at tage kontakt med de bydende) kan anvende en teoretisk gennemsnitspris, hvis der mangler en pris. For ikke at forvrænge den bydendes hensigter anvendes denne metode kun for at korrigere et begrænset antal udeladelser. Metoden blev kun anvendt i et af de tilfælde, som Revisionsretten omtaler, for så vidt angår en mindre budgetpost, som manglede på en liste over 81 priser (som svarer til en finansiel virkning på 0,67 % af buddet).

Generalsekretariatet for Rådet er af den opfattelse, at denne tilgang fuldt ud overholder ånden bag og principperne for finansforordningen: gennemsigtighed, proportionalitet og ikke-diskrimination. Sammen med en afmålt og forsigtig gennemførelse er dette

Kommissionen

Beregning og betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.19. | I 15 af de 28 sager, der indgik i revisionen, var de oplysninger om de ansattes personlige forhold og familiemæssige situation, der var til rådighed i Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), ikke ajourført. I seks af sagerne var betalingerne derfor forkerte, fordi de fratrukne beløb ikke afspejlede den senest gældende værdi af de ydelser, de nationale myndigheder betalte (10). |
| --- | --- |

9.19.

I 15 af de 28 sager, der indgik i revisionen, var de oplysninger om de ansattes personlige forhold og familiemæssige situation, der var til rådighed i Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), ikke ajourført. I seks af sagerne var betalingerne derfor forkerte, fordi de fratrukne beløb ikke afspejlede den senest gældende værdi af de ydelser, de nationale myndigheder betalte (10).

| 9.19. | Kommissionen har siden april 2012 været i gang med at gennemføre en automatisk ajourføring af lignende tillægsbeløb fra den belgiske stat i SYSPER2/Rights (Informationssystemet til forvaltning af individuelle rettigheder). Automatikken vil reducere risikoen for fejl væsentligt, idet ajourføringer ikke længere vil blive foretaget manuelt. De andre medlemsstater vil komme med senere.

  Tillige vil der blive indført et nyt modul i brugerdelen af SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter dele af tillæg af lignende art. |
| --- | --- |

9.19.

Tillige vil der blive indført et nyt modul i brugerdelen af SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter dele af tillæg af lignende art.

Indgåelse af indkøbsaftaler

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.20. | Revisionen omfattede en undersøgelse af fire udbud, som Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL) havde gennemført. I tre af disse, som vedrørte levering af sikkerhedsydelser (kontraktværdi 46 000 000 euro over fire år), uddannelsesydelser (kontraktværdi 860 000 euro over fire år) og vedligeholdelsesydelser (kontraktværdi 11 000 000 euro over fire år), og som blev gennemført under den procedure, hvor udbyderen antager det billigste bud, blev der konstateret svagheder: Tildelingskriterierne var anvendt i udvælgelsesstadiet, de samme kriterier var anvendt flere gange under bedømmelsen af buddene, og definitionen og evalueringen af udvælgelseskriterierne var ikke konsekvente. |
| --- | --- |

9.20.

Revisionen omfattede en undersøgelse af fire udbud, som Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL) havde gennemført. I tre af disse, som vedrørte levering af sikkerhedsydelser (kontraktværdi 46 000 000 euro over fire år), uddannelsesydelser (kontraktværdi 860 000 euro over fire år) og vedligeholdelsesydelser (kontraktværdi 11 000 000 euro over fire år), og som blev gennemført under den procedure, hvor udbyderen antager det billigste bud, blev der konstateret svagheder: Tildelingskriterierne var anvendt i udvælgelsesstadiet, de samme kriterier var anvendt flere gange under bedømmelsen af buddene, og definitionen og evalueringen af udvælgelseskriterierne var ikke konsekvente.

| 9.20. | Alle de udbudsprocedurer, Revisionsretten analyserede, blev søsat i slutningen af 2010 eller i begyndelsen af 2011. Midtvejs gennem 2011 reviderede Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL) sin tilgang til udbudsprocedurer med henblik på at strømline alle aspekter af udbudsbetingelserne, f.eks. ved at reducere antallet af udvælgelses- og tildelingskriterier og definere dem mere præcist. For så vidt angår alle nye udbudsprocedurer søsat efter dette tidspunkt er de fleste formelle svagheder, Revisionsretten har fremhævet, blevet udbedret. (Der er blevet taget skridt til at eliminere de tilbageværende svagheder, Revisionsretten fandt). |
| --- | --- |

9.20.

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.21. | OIL afholdt også et åbent udbud om bistand og rådgivning inden for teknik og arkitektur og på det finansielle område. Markedets samlede værdi er 3 124 000 euro over fire år. Man har valgt en såkaldt kaskadekontrakt med flere kontrahenter, som er indgået med tre virksomheder. Det betyder, at hvis den virksomhed, som står som nummer et i rækkefølgen, ikke kan levere den rekvirerede ydelse, bliver den næste virksomhed i rækkefølgen bedt om at afgive et bud og så fremdeles. Den virksomhed, som stod som nummer to i rækkefølgen, burde være blevet udelukket under gennemgangen af udvælgelseskriterierne, fordi kravet om tidligere erfaring på det område, som kontrakten dækkede, ikke var overholdt. |
| --- | --- |

9.21.

OIL afholdt også et åbent udbud om bistand og rådgivning inden for teknik og arkitektur og på det finansielle område. Markedets samlede værdi er 3 124 000 euro over fire år. Man har valgt en såkaldt kaskadekontrakt med flere kontrahenter, som er indgået med tre virksomheder. Det betyder, at hvis den virksomhed, som står som nummer et i rækkefølgen, ikke kan levere den rekvirerede ydelse, bliver den næste virksomhed i rækkefølgen bedt om at afgive et bud og så fremdeles. Den virksomhed, som stod som nummer to i rækkefølgen, burde være blevet udelukket under gennemgangen af udvælgelseskriterierne, fordi kravet om tidligere erfaring på det område, som kontrakten dækkede, ikke var overholdt.

| 9.21. | Under udbudsproceduren burde OIL have anmodet den relevante tilbudsgiver om nyere dokumentation for erfaring inden for kontraktens område. Hvis disse oplysninger ikke kunne tilvejebringes, og kun i så fald, burde tilbudsgiver være blevet udelukket fra udbudsproceduren.

  Ikke desto mindre bør det noteres, at OIL kun har foretaget et indkøb til en værdi af 1 116 EUR hos bemeldte selskab fra kontraktens underskrift den 4. marts 2011 og frem til slutningen af maj 2012. |
| --- | --- |

9.21.

Ikke desto mindre bør det noteres, at OIL kun har foretaget et indkøb til en værdi af 1 116 EUR hos bemeldte selskab fra kontraktens underskrift den 4. marts 2011 og frem til slutningen af maj 2012.

Revisionsretten

| 9.22. | I den eksterne revisors beretning (11) hedder det, at årsregnskabet efter revisors opfattelse »iver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. den 31. december 2011 samt af resultatet af dens finansielle transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Unions regnskabsregler«. Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.22.

I den eksterne revisors beretning (11) hedder det, at årsregnskabet efter revisors opfattelse »iver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. den 31. december 2011 samt af resultatet af dens finansielle transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Unions regnskabsregler«. Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Indgåelse af kontrakter med midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

| 9.23. | Under en gennemgang af procedurerne for forlængelse og ændring af kontrakter for midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere konstateredes det, at bestemmelserne i de interne regler og i retningslinjerne for udvælgelse og indplacering af sådanne medarbejdere ikke konsekvent tog hensyn til disse medarbejderes faglige erfaring. For en af de anvendte retningslinjer gjaldt det endvidere, at der ikke var nogen dato for, hvornår den skulle træde i kraft. Disse uoverensstemmelser øger risikoen for, at de medarbejdere, der ansættes som midlertidigt ansatte i henhold til artikel 2 b), i AØA, indplaceres forkert. |
| --- | --- |

9.23.

Under en gennemgang af procedurerne for forlængelse og ændring af kontrakter for midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere konstateredes det, at bestemmelserne i de interne regler og i retningslinjerne for udvælgelse og indplacering af sådanne medarbejdere ikke konsekvent tog hensyn til disse medarbejderes faglige erfaring. For en af de anvendte retningslinjer gjaldt det endvidere, at der ikke var nogen dato for, hvornår den skulle træde i kraft. Disse uoverensstemmelser øger risikoen for, at de medarbejdere, der ansættes som midlertidigt ansatte i henhold til artikel 2 b), i AØA, indplaceres forkert.

| 9.23. | De gældende retningslinjer for indplacering af midlertidigt ansatte (DRHF 001/08) blev vedtaget den 14. januar 2008. Siden juli 2010 er alle midlertidigt 2b-ansatte imidlertid blevet indplaceret i lønklasse AD5, først fordi der ikke var ledige stillinger i de højere lønklasser, efterfølgende er det blevet den almindelige politik. Retningslinjerne er ikke blevet opdateret for at afspejle denne ændrede politik, og EØSU vil ændre bestemmelserne i det gældende reglement/retningslinjerne vedrørende indplacering af personale, som ansættes midlertidigt i medfør af bestemmelserne i artikel 2, litra b) i AØAF, for at sikre, at anvendelsen af bestemmelserne er konsekvent og gennemsigtig. Retten vil blive orienteret om datoen for gennemførelsen af den fremtidige beslutning, som formentlig vil blive truffet sidst på efteråret 2012.

  Det omtalte ikke-daterede dokument var et internt arbejdsdokument, som udelukkende skulle udstikke praktiske retningslinjer for ansættelsesprocedurer for kontraktansatte og midlertidigt ansatte og vil blive indarbejdet i de opdaterede retningslinjer som anført ovenfor. |
| --- | --- |

9.23.

Det omtalte ikke-daterede dokument var et internt arbejdsdokument, som udelukkende skulle udstikke praktiske retningslinjer for ansættelsesprocedurer for kontraktansatte og midlertidigt ansatte og vil blive indarbejdet i de opdaterede retningslinjer som anført ovenfor.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

| 9.24. | En af de fire medarbejdere, som indgik i undersøgelsen, var ved ansættelsen som midlertidigt ansat efter ovennævnte bestemmelser blevet indplaceret en lønklasse over den laveste lønklasse i den relevante stillingsgruppe. Denne medarbejder blev omplaceret til den laveste lønklasse seks måneder senere, da man konstaterede, at der manglede forfremmelsesstillinger til fastansatte medarbejdere. Denne situation viser også, at der er en svaghed i planlægningen af fordelingen af de stillinger, der er til rådighed for de forskellige kategorier af ansatte. |
| --- | --- |

9.24.

En af de fire medarbejdere, som indgik i undersøgelsen, var ved ansættelsen som midlertidigt ansat efter ovennævnte bestemmelser blevet indplaceret en lønklasse over den laveste lønklasse i den relevante stillingsgruppe. Denne medarbejder blev omplaceret til den laveste lønklasse seks måneder senere, da man konstaterede, at der manglede forfremmelsesstillinger til fastansatte medarbejdere. Denne situation viser også, at der er en svaghed i planlægningen af fordelingen af de stillinger, der er til rådighed for de forskellige kategorier af ansatte.

| 9.24. | I det tilfælde, som Retten henviser til, blev den ansatte rigtigt nok i forbindelse med en kontraktforlængelse, 6 måneder efter hans oprindelige kontrakt var trådt i kraft, indplaceret i den laveste lønklasse i sin kategori, fordi der på det pågældende tidspunkt ikke var en ledig stilling i den lønklasse, han først var blevet indplaceret i.

  Udvalget bestræber sig hele tiden på at blive bedre til at forhåndsplanlægge udnyttelsen af stillinger. For de mindre institutioner er der imidlertid begrænset manøvrerum, hvorfor følgerne af blot nogle få uforudsete personalerokeringer kan være store og derfor vanskelige at opveje. |
| --- | --- |

9.24.

Udvalget bestræber sig hele tiden på at blive bedre til at forhåndsplanlægge udnyttelsen af stillinger. For de mindre institutioner er der imidlertid begrænset manøvrerum, hvorfor følgerne af blot nogle få uforudsete personalerokeringer kan være store og derfor vanskelige at opveje.

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

Betaling af tillæg og ydelser af social karakter til de ansatte

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| 9.25. | I seks af de 17 sager, som indgik i revisionen, havde tjenesten ikke opdaterede oplysninger til rådighed om medarbejdernes personlige forhold og familiemæssige situation. I tre af sagerne medførte dette ukorrekte betalinger, fordi de fratrukne beløb ikke afspejlede den seneste gældende værdi af de tillæg, de nationale myndigheder betaler. |
| --- | --- |

9.25.

I seks af de 17 sager, som indgik i revisionen, havde tjenesten ikke opdaterede oplysninger til rådighed om medarbejdernes personlige forhold og familiemæssige situation. I tre af sagerne medførte dette ukorrekte betalinger, fordi de fratrukne beløb ikke afspejlede den seneste gældende værdi af de tillæg, de nationale myndigheder betaler.

| 9.25. | EU-Udenrigstjenesten vil regelmæssigt, nemlig en gang om året, anmode sit personale om at opdatere deres personlige dossierer og i den forbindelse understrege, at der er pligt til at angive denne form for ydelser. Dette vil ske i september.

  IT-ordningerne skal gøre det muligt at opdatere de modtagne ydelser i overensstemmelse med den nationale eller regionale lovgivning og/eller bestemmelser om forhøjelse af disse ydelser. EU-Udenrigstjenesten har forstået, at PMO har udviklet et IT-redskab og for nylig afprøvet det i forbindelse med ydelser udbetalt af de belgiske myndigheder, og at redskabet efterhånden vil blive udvidet til at omfatte andre grupper, herunder EU-Udenrigstjenestens personale. EU-Udenrigstjenesten vil anmode PMO om at kunne udnytte dette redskab så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

9.25.

IT-ordningerne skal gøre det muligt at opdatere de modtagne ydelser i overensstemmelse med den nationale eller regionale lovgivning og/eller bestemmelser om forhøjelse af disse ydelser. EU-Udenrigstjenesten har forstået, at PMO har udviklet et IT-redskab og for nylig afprøvet det i forbindelse med ydelser udbetalt af de belgiske myndigheder, og at redskabet efterhånden vil blive udvidet til at omfatte andre grupper, herunder EU-Udenrigstjenestens personale. EU-Udenrigstjenesten vil anmode PMO om at kunne udnytte dette redskab så hurtigt som muligt.

Indgåelse af kontrakter med midlertidigt ansatte

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| 9.26. | En analyse af den udbetalte løn viste, at ansættelseskontrakterne for tre af de otte midlertidigt ansatte i stikprøven var blevet underskrevet af begge parter mellem tre og syv måneder efter, at medarbejderne var tiltrådt. Denne praksis skaber juridisk usikkerhed for begge parter. |
| --- | --- |

9.26.

En analyse af den udbetalte løn viste, at ansættelseskontrakterne for tre af de otte midlertidigt ansatte i stikprøven var blevet underskrevet af begge parter mellem tre og syv måneder efter, at medarbejderne var tiltrådt. Denne praksis skaber juridisk usikkerhed for begge parter.

| 9.26. | I overgangsperioden, hvor et stort antal diplomater fra medlemsstaterne blev ansat som midlertidigt ansatte, kan der have været tilfælde, hvor kontrakterne først er blevet undertegnet, efter at den ansatte var startet i sit arbejde. Dette var en undtagelse. Alle ansatte blev ansat efter standardprocedurerne og den foreskrevne fremgangsmåde. EU-Udenrigstjenesten træffer de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at det gentager sig i fremtiden. |
| --- | --- |

9.26.

Forvaltning af en kontrakt om levering af sikkerhedsydelser

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| 9.27. | Fakturaen vedrørende den månedlige betaling på 5 340 euro for levering af sikkerhedsydelser til delegationen i Venezuela havde ukorrekt fået påtegningen »i overensstemmelse med de faktiske forhold«, selv om ydelserne endnu ikke var leveret. Denne praksis er i strid med finansforordningens artikel 79. Den pågældende sikkerhedskontrakt havde endvidere været i kraft i 24 år uden ændringer. Revisorerne konstaterede også, at delegationen kun uformelt havde opnået momsfritagelse, selv om lovgivningen om tilbagebetaling af moms har været gældende i Venezuela siden 2000. Den har ikke beregnet, hvor stort et momsbeløb der ikke er blevet tilbagebetalt i denne periode. |
| --- | --- |

9.27.

Fakturaen vedrørende den månedlige betaling på 5 340 euro for levering af sikkerhedsydelser til delegationen i Venezuela havde ukorrekt fået påtegningen »i overensstemmelse med de faktiske forhold«, selv om ydelserne endnu ikke var leveret. Denne praksis er i strid med finansforordningens artikel 79. Den pågældende sikkerhedskontrakt havde endvidere været i kraft i 24 år uden ændringer. Revisorerne konstaterede også, at delegationen kun uformelt havde opnået momsfritagelse, selv om lovgivningen om tilbagebetaling af moms har været gældende i Venezuela siden 2000. Den har ikke beregnet, hvor stort et momsbeløb der ikke er blevet tilbagebetalt i denne periode.

| 9.27. | Delegationen har fået besked på at udbyde en ny sikkerhedskontrakt og at inddrive den moms, der uberettiget er blevet betalt siden 2000.

  Mere generelt er der over for delegationerne og på alle niveauer gentagne gange blevet gjort opmærksom på, at det er vigtigt regelmæssigt at gennemføre udbudsrunder for tjenesteydelseskontrakter. |
| --- | --- |

9.27.

Mere generelt er der over for delegationerne og på alle niveauer gentagne gange blevet gjort opmærksom på, at det er vigtigt regelmæssigt at gennemføre udbudsrunder for tjenesteydelseskontrakter.

Indgåelse af indkøbsaftaler

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| 9.28. | I tre af de fem begrænsede udbud vedrørende levering af sikkerhedsydelser, der indgik i revisionen, konstateredes der svagheder med hensyn til definitionen og anvendelsen af tildelingskriterier og bedømmelsen af buddene, udarbejdelsen af udbudsdokumenter, definitionen og anvendelsen af udvælgelseskriterier og udførelsen af de respektive opgaver i de udvalg, som skulle åbne og bedømme buddene. I en af disse sager havde bedømmelsesudvalget uden at undersøge sagen nærmere valgt at afvise et tilbud, hvori indgik et unormalt lavt bud, selv om tilbudsgiveren bekræftede, at der var tale om en skrivefejl. I to andre udbud vedrørende levering af facility management-ydelser (kontraktværdi 285 000 euro over fire år) og leje af kontorer (kontraktværdi 9 000 000 euro over ti år) kunne Retten ikke få forelagt centrale dokumenter vedrørende gennemførelsen af en række stadier i procedurerne. |
| --- | --- |

9.28.

I tre af de fem begrænsede udbud vedrørende levering af sikkerhedsydelser, der indgik i revisionen, konstateredes der svagheder med hensyn til definitionen og anvendelsen af tildelingskriterier og bedømmelsen af buddene, udarbejdelsen af udbudsdokumenter, definitionen og anvendelsen af udvælgelseskriterier og udførelsen af de respektive opgaver i de udvalg, som skulle åbne og bedømme buddene. I en af disse sager havde bedømmelsesudvalget uden at undersøge sagen nærmere valgt at afvise et tilbud, hvori indgik et unormalt lavt bud, selv om tilbudsgiveren bekræftede, at der var tale om en skrivefejl. I to andre udbud vedrørende levering af facility management-ydelser (kontraktværdi 285 000 euro over fire år) og leje af kontorer (kontraktværdi 9 000 000 euro over ti år) kunne Retten ikke få forelagt centrale dokumenter vedrørende gennemførelsen af en række stadier i procedurerne.

| 9.28. | Udbudsdokumenterne blev før april 2011 udarbejdet af det tidligere kontor RELEX K8 (nu MDR-B1). Med oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten er der blevet åbnet en kontraktafdeling (MDR-A2), hvorefter kvaliteten af udbudsdokumenterne er blevet bedre.

  Den facility management, der omtales her, drejer sig om et udbud, der blev gennemført uden MDR-A2's deltagelse. Hvad angår bemærkningerne om kontrakten til 9 mio. EUR om leje af kontorlokaler, så er hoveddokumenterne i mellemtiden (juni 2012) blevet sendt til Revisionsretten (delegationens bygningsrapport og den positive udtalelse fra hovedsædet). |
| --- | --- |

9.28.

Den facility management, der omtales her, drejer sig om et udbud, der blev gennemført uden MDR-A2's deltagelse. Hvad angår bemærkningerne om kontrakten til 9 mio. EUR om leje af kontorlokaler, så er hoveddokumenterne i mellemtiden (juni 2012) blevet sendt til Revisionsretten (delegationens bygningsrapport og den positive udtalelse fra hovedsædet).

Andre institutioner og organer

| 9.29. | Der blev ikke konstateret væsentlige svagheder med hensyn til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Domstolen, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

9.29.

Der blev ikke konstateret væsentlige svagheder med hensyn til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Domstolen, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.30. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes og organernes administrationsudgifter og andre udgifter for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, som helhed betragtet var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.30.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes og organernes administrationsudgifter og andre udgifter for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, som helhed betragtet var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 9.9).

| 9.31. | På grundlag af sin revision konkluderede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer for administrationsudgifter og andre udgifter var effektive. |
| --- | --- |

9.31.

På grundlag af sin revision konkluderede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer for administrationsudgifter og andre udgifter var effektive.

| 9.30-9.31. | Kommissionen bemærker, at transaktioner forbundet med administrationsudgifter i mange år i træk har været uden materielle fejl som helhed, og at de dertil hørende overvågnings- og kontrolsystemer er effektive. |
| --- | --- |

9.30-9.31.

| 9.32. | Retten henleder opmærksomheden på fejl og svagheder, som ikke har betydning for Rettens konklusion. Retten undersøgte en stikprøve af indkøbsprocedurer (jf. punkt 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 og 9.28) og bemærkede flere svagheder med hensyn til anvendelsen af udvælgelses- og tildelingskriterier, hvoraf nogle indvirkede på resultaterne af proceduren. Andre svagheder vedrørte grænseoverskridende konkurrence, forvaltning af den procedure, hvor udbyderen antager det billigste bud, og med hensyn til overholdelsen af bestemmelserne for udarbejdelse og arkivering af udbudsdokumenter. Retten konstaterede også svagheder i forbindelse med undersøgelsen af en stikprøve af beregninger og betalinger af tillæg af social karakter (jf. punkt 9.12, 9.19 og 9.25) og i en stikprøve af ansættelseskontrakter for ikke-fastansatte medarbejdere (jf. punkt 9.13, 9.23, 9.24 og 9.26). |
| --- | --- |

9.32.

Retten henleder opmærksomheden på fejl og svagheder, som ikke har betydning for Rettens konklusion. Retten undersøgte en stikprøve af indkøbsprocedurer (jf. punkt 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 og 9.28) og bemærkede flere svagheder med hensyn til anvendelsen af udvælgelses- og tildelingskriterier, hvoraf nogle indvirkede på resultaterne af proceduren. Andre svagheder vedrørte grænseoverskridende konkurrence, forvaltning af den procedure, hvor udbyderen antager det billigste bud, og med hensyn til overholdelsen af bestemmelserne for udarbejdelse og arkivering af udbudsdokumenter. Retten konstaterede også svagheder i forbindelse med undersøgelsen af en stikprøve af beregninger og betalinger af tillæg af social karakter (jf. punkt 9.12, 9.19 og 9.25) og i en stikprøve af ansættelseskontrakter for ikke-fastansatte medarbejdere (jf. punkt 9.13, 9.23, 9.24 og 9.26).

Anbefalinger

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.33. | I
  bilag 9.3
  vises resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at imødekomme de anbefalinger, den fremsatte i årsberetningen for 2009. Følgende punkter bør bemærkes: |
| --- | --- |

9.33.

I
  bilag 9.3
  vises resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at imødekomme de anbefalinger, den fremsatte i årsberetningen for 2009. Følgende punkter bør bemærkes:

9.33.

| a) | Tillæg af social karakter: Retten anbefalede Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (jf. punkt 9.14, 9.19 og 9.26 i årsberetningen for 2009) at anmode de ansatte om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation og at indføre et system, der sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter. |
| --- | --- |

a)

Tillæg af social karakter: Retten anbefalede Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (jf. punkt 9.14, 9.19 og 9.26 i årsberetningen for 2009) at anmode de ansatte om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation og at indføre et system, der sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter.

| a) | Kommissionen vil indføre et nyt modul i brugerdelen af SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter dele af tillæg af lignende art. |
| --- | --- |

a)

| b) | Det konstateredes, at de problemer, Retten havde peget på i årsberetningen for 2009, stadig forekommer i 2011, om end i mindre omfang, i Europa-Parlamentet og i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (tidligere Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser). Der er derfor stadig risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger i tilfælde, hvor en medarbejders forhold har ændret sig. De foranstaltninger, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde gennemført som følge af Rettens revision, var effektive. |
| --- | --- |

b)

Det konstateredes, at de problemer, Retten havde peget på i årsberetningen for 2009, stadig forekommer i 2011, om end i mindre omfang, i Europa-Parlamentet og i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (tidligere Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser). Der er derfor stadig risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger i tilfælde, hvor en medarbejders forhold har ændret sig. De foranstaltninger, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde gennemført som følge af Rettens revision, var effektive.

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| 9.33. | EU-Udenrigstjenesten vil regelmæssigt, nemlig en gang om året, anmode sit personale om at opdatere deres personlige dossierer og i den forbindelse understrege, at der er pligt til at angive denne form for ydelser. Dette vil ske i september.

  IT-ordningerne skal gøre det muligt at opdatere de modtagne ydelser i overensstemmelse med den nationale eller regionale lovgivning og/eller bestemmelser om forhøjelse af disse ydelser. EU-Udenrigstjenesten har forstået, at PMO har udviklet et IT-redskab og for nylig afprøvet det i forbindelse med ydelser udbetalt af de belgiske myndigheder, og at redskabet efterhånden vil blive udvidet til omfatte andre grupper, herunder EU-Udenrigstjenestens personale. EU-Udenrigstjenesten vil anmode PMO om at kunne udnytte dette redskab så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

9.33.

IT-ordningerne skal gøre det muligt at opdatere de modtagne ydelser i overensstemmelse med den nationale eller regionale lovgivning og/eller bestemmelser om forhøjelse af disse ydelser. EU-Udenrigstjenesten har forstået, at PMO har udviklet et IT-redskab og for nylig afprøvet det i forbindelse med ydelser udbetalt af de belgiske myndigheder, og at redskabet efterhånden vil blive udvidet til omfatte andre grupper, herunder EU-Udenrigstjenestens personale. EU-Udenrigstjenesten vil anmode PMO om at kunne udnytte dette redskab så hurtigt som muligt.

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.34. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten følgende: |
| --- | --- |

9.34.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten følgende:

9.34.

| — | Anbefaling 1: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.12, 9.19 og 9.25) bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter. De it-systemer, der anvendes til at forvalte disse betalinger, bør styrkes, så de sikrer, at de tillæg, de nationale myndigheder betaler, automatisk ajourføres. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.12, 9.19 og 9.25) bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter. De it-systemer, der anvendes til at forvalte disse betalinger, bør styrkes, så de sikrer, at de tillæg, de nationale myndigheder betaler, automatisk ajourføres.

Kommissionen har siden april 2012 været i gang med at gennemføre en automatisk ajourføring af lignende tillægsbeløb fra den belgiske stat i SYSPER2/Rights (Informationssystemet til forvaltning af individuelle rettigheder). Automatikken vil reducere risikoen for fejl væsentligt, idet ajourføringer ikke længere vil blive foretaget manuelt. De andre medlemsstater vil komme med senere.

Tillige vil der blive indført et nyt modul i brugerdelen af SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter også dele af tillæg af lignende art.

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

EU-Udenrigstjenesten vil regelmæssigt, nemlig en gang om året, anmode sit personale om at opdatere deres personlige dossierer og i den forbindelse understrege, at der er pligt til at angive denne form for ydelser. Dette vil ske i september. IT-ordningerne skal gøre det muligt at opdatere de modtagne ydelser i overensstemmelse med den nationale eller regionale lovgivning og/eller bestemmelser om forhøjelse af disse ydelser. EU-Udenrigstjenesten har forstået, at PMO har udviklet et IT-redskab og for nylig afprøvet det i forbindelse med ydelser udbetalt af de belgiske myndigheder, og at redskabet efterhånden vil blive udvidet til omfatte andre grupper, herunder EU-Udenrigstjenestens personale. EU-Udenrigstjenesten vil anmode PMO om at kunne udnytte dette redskab så hurtigt som muligt.

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

| — | Anbefaling 2: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.13, 9.23, 9.24 og 9.26) bør tage skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.13, 9.23, 9.24 og 9.26) bør tage skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres.

I overgangsperioden, hvor et stort antal diplomater fra medlemsstaterne blev ansat som midlertidigt ansatte, kan der have været tilfælde, hvor kontrakterne først er blevet undertegnet, efter at den ansatte var startet i sit arbejde. Dette var en undtagelse.

Alle ansatte blev ansat efter standardprocedurerne og den foreskrevne fremgangsmåde. EU-Udenrigstjenesten træffer de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at det gentager sig i fremtiden.

KOMMISSIONENS SVAR

| — | Anbefaling 3: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 og 9.28) bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer udformningen, samordningen og gennemførelsen af indkøbsprocedurerne ved hjælp af hensigtsmæssig kontrol og bedre vejledning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: De berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.15, 9.16, 9.17, 9.18, 9.20, 9.21 og 9.28) bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer udformningen, samordningen og gennemførelsen af indkøbsprocedurerne ved hjælp af hensigtsmæssig kontrol og bedre vejledning.

OIL har allerede revideret sin tilgang til udbudsprocedurer med henblik på at strømline alle aspekter af udbudsbetingelserne.

SVAR FRA TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDAD TIL (EU-UDENRIGSTJENESTEN)

er blevet efterfulgt gennem oprettelsen af afdelingen MDR-A2 og den store indsats, der er blevet gjort for at forbedre kvaliteten af udbudsprocedurerne. MDR-A2 har desuden udarbejdet en udbudsvejledning og en template for sikkerhedskontrakter i delegationerne. Flere andre templates er ved at blive udarbejdet.

---

(1)  Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne sendes til Europaskolernes Øverste Råd og i kopi til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

(2)  Forudgående og efterfølgende kontrol, den interne revisionsfunktion, rapportering af undtagelser og interne kontrolstandarder.

(3)  Gennemgangen omfattede følgende generaldirektorater og kontorer i Kommissionen: Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (OIB), Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL) og Generaldirektoratet for Informationsteknologi (DIGIT).

(4)  Bortset fra i Revisionsretten (jf. punkt 9.8).

(5)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(6)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlforekomst). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 0,0 % og 0,3 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(7)  Gennemførelsesbestemmelser for afsnit VII i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (vedtaget af Præsidiet den 9. marts 2009).

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 160/2009 af 23.februar 2009 om ændring af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (EUT L 55 af 27.2.2009, s. 1).

(9)  Ifølge artikel 128, stk. 2, litra e), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber skal assistenten have indgående kendskab til et af Fællesskabets sprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af disse sprog, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af den pågældendes opgaver.

(10)  Ifølge artikel 67, stk. 2, i vedtægten skal tillæg af samme art, de ansatte får fra anden side, fratrækkes de tillæg, der betales af institutionerne.

(11)  Jf. den revisionsberetning om regnskabet, som nævnes i punkt 9.8.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG ANDRE UDGIFTER

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udgifter vedrørende personale | Udgifter vedrørende bygninger | Andre udgifter | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 43 | 4 | 9 | 56 | 58 | 57 | 57 |
| Forskud | 0 | 0 | 3 | 3 | 4 | 2 | 0 |
| Endelige betalinger | 43 | 4 | 6 | 53 | 54 | 55 | 57 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 91 % | (39) | 100 % | (4) | 100 % | (9) | 93 % | (52) | 93 % | 93 % | 91 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 9 % | (4) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 7 % | (4) | 7 % | 7 % | 9 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent | 0,1 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 0,3 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 0,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Udgifter vedrørende personale

Udgifter vedrørende bygninger

Andre udgifter

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

43

4

9

56

58

57

57

Forskud

0

0

3

3

4

2

0

Endelige betalinger

43

4

6

53

54

55

57

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

91 %

(39)

100 %

(4)

100 %

(9)

93 %

(52)

93 %

93 %

91 %

var behæftet med en eller flere fejl

9 %

(4)

0 %

(0)

0 %

(0)

7 %

(4)

7 %

7 %

9 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent

0,1 %

Øvre fejlgrænse

0,3 %

Nedre fejlgrænse

0,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder var stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parantes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 9.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG ANDRE UDGIFTER

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Samlet vurdering |
| --- | --- |
| Alle systemer | Effektive |

System

Samlet vurdering

Alle systemer

Effektive

BILAG 9.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG ANDRE UDGIFTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Parlamentet


  Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

  De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Parlamentet bør endvidere indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. | Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 har Parlamentet indført procedurer, som skal mindske risikoen: For nogle af tillæggenes vedkommende blev der iværksat en kampagne for at kontrollere, om kriterierne for udbetaling var overholdt, der blev indført et automatiseret kontrolværktøj (»elektronisk registrering«), som muliggør en årlig kontrol af de ansattes personlige og administrative data, og fastsættelsen af individuelle rettigheder kontrolleres under ansættelsesprocedurerne, eller når de ansatte overgår til en anden kategori. Rettens revision viste imidlertid, at der fortsat er risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger. | Der er som led i den vedvarende forbedring af kontrolforanstaltningerne på området og for at sikre, at en betydelig højre svarsats fra de ansatte indført en individuel opfølgning ad tjenestevejen af den årlige validering/ajourføring af de personlige data. Afdelingerne for menneskelige ressourcer har i denne forbindelse modtaget en liste over de ansatte i deres generaldirektorater, der ikke har deltaget i kampagnen i 2012. Denne foranstaltning udgør et foreløbigt skridt, inden der træffes mere indgribende foranstaltninger i tilfælde af manglende besvarelse. |
| Kommissionen — GD RELEX


  Betaling af tillæg og ydelser af social karakter til de ansatte

  De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation til Kommissionen. Endvidere bør GD RELEX indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. | Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 ville etableringen af EU's udenrigstjeneste være en god lejlighed til at minde personalet om, at oplysningerne om de ansattes rettigheder skal ajourføres, og indføre hensigtsmæssig kontrol. Rettens revision har imidlertid vist, at der fortsat er risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger. | Kommissionen



  Kommissionen har siden april 2012 været i gang med at gennemføre en automatisk ajourføring af lignende tillægsbeløb fra den belgiske stat i SYSPER2/Rights (Informationssystemet til forvaltning af individuelle rettigheder). Automatikken vil reducere risikoen for fejl væsentligt, idet ajourføringer ikke længere vil blive foretaget manuelt. De andre medlemsstater vil komme med senere.


  Tillige vil der blive indført et nyt modul foran SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter dele af tillæg af lignende art.



  EU-Udenrigstjenesten



  I PMO, som står for administrationen af personalet i EU-Udenrigstjenestens hovedsæde, sker der en automatisk ajourføring af ydelser, der udbetales af tredjepart. Denne ajourføring vil allerede fra efteråret 2012 blive udvidet til at omfatte de ansatte i EU-Udenrigstjenestens hovedsæde. Med hensyn til EU-Udenrigstjenestens ansatte i delegationerne vil EU-Udenrigstjenesten samtidig med ibrugtagningen af en applikation, der gør det muligt at angive »ydelser, som modtages fra tredjepart« i Sysper2, opfordre sine ansatte til at være opmærksom på de forpligtelser, som de har i henhold til artikel 67 i vedtægten. |
| 2009 | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse


  Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

  Personalet bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør i den forbindelse forbedre sit system til sikring af rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. | Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 har EDPS implementeret værktøjer, som skal sikre bedre forvaltning af tillæggene (formelle kontakter inden for EDPS og med Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder og et årligt oplysningsskema). Rettens revision viste, at disse foranstaltninger var effektive. | EDPS tager resultaterne af Rettens analyse til efterretning. EDPS har til hensigt fortsat at forbedre sit system for rettidig overvågning og kontrol. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Institutionens svar

2009

Parlamentet

Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Parlamentet bør endvidere indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 har Parlamentet indført procedurer, som skal mindske risikoen: For nogle af tillæggenes vedkommende blev der iværksat en kampagne for at kontrollere, om kriterierne for udbetaling var overholdt, der blev indført et automatiseret kontrolværktøj (»elektronisk registrering«), som muliggør en årlig kontrol af de ansattes personlige og administrative data, og fastsættelsen af individuelle rettigheder kontrolleres under ansættelsesprocedurerne, eller når de ansatte overgår til en anden kategori. Rettens revision viste imidlertid, at der fortsat er risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger.

Der er som led i den vedvarende forbedring af kontrolforanstaltningerne på området og for at sikre, at en betydelig højre svarsats fra de ansatte indført en individuel opfølgning ad tjenestevejen af den årlige validering/ajourføring af de personlige data. Afdelingerne for menneskelige ressourcer har i denne forbindelse modtaget en liste over de ansatte i deres generaldirektorater, der ikke har deltaget i kampagnen i 2012. Denne foranstaltning udgør et foreløbigt skridt, inden der træffes mere indgribende foranstaltninger i tilfælde af manglende besvarelse.

Kommissionen — GD RELEX

Betaling af tillæg og ydelser af social karakter til de ansatte

De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation til Kommissionen. Endvidere bør GD RELEX indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 ville etableringen af EU's udenrigstjeneste være en god lejlighed til at minde personalet om, at oplysningerne om de ansattes rettigheder skal ajourføres, og indføre hensigtsmæssig kontrol. Rettens revision har imidlertid vist, at der fortsat er risiko for, at der foretages forkerte eller uretmæssige betalinger.

Kommissionen

Kommissionen har siden april 2012 været i gang med at gennemføre en automatisk ajourføring af lignende tillægsbeløb fra den belgiske stat i SYSPER2/Rights (Informationssystemet til forvaltning af individuelle rettigheder). Automatikken vil reducere risikoen for fejl væsentligt, idet ajourføringer ikke længere vil blive foretaget manuelt. De andre medlemsstater vil komme med senere.

Tillige vil der blive indført et nyt modul foran SYSPER2/Rights. Personalet vil blive bedt om at angive deres ægtefælles erhvervsmæssige beskæftigelse. De andre moduler, der skal indføres i SYSPER2/Rights, omfatter dele af tillæg af lignende art.

EU-Udenrigstjenesten

I PMO, som står for administrationen af personalet i EU-Udenrigstjenestens hovedsæde, sker der en automatisk ajourføring af ydelser, der udbetales af tredjepart. Denne ajourføring vil allerede fra efteråret 2012 blive udvidet til at omfatte de ansatte i EU-Udenrigstjenestens hovedsæde. Med hensyn til EU-Udenrigstjenestens ansatte i delegationerne vil EU-Udenrigstjenesten samtidig med ibrugtagningen af en applikation, der gør det muligt at angive »ydelser, som modtages fra tredjepart« i Sysper2, opfordre sine ansatte til at være opmærksom på de forpligtelser, som de har i henhold til artikel 67 i vedtægten.

2009

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

Personalet bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør i den forbindelse forbedre sit system til sikring af rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

Som nævnt i bilag 7.4 til årsberetningen for 2010 har EDPS implementeret værktøjer, som skal sikre bedre forvaltning af tillæggene (formelle kontakter inden for EDPS og med Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder og et årligt oplysningsskema). Rettens revision viste, at disse foranstaltninger var effektive.

EDPS tager resultaterne af Rettens analyse til efterretning. EDPS har til hensigt fortsat at forbedre sit system for rettidig overvågning og kontrol.

---

KAPITEL 10

Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet

INDHOLD

Indledning

Rapport om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået

Kommissionens ledelsesrapportering om årets resultater

Indledning

En række positive ændringer i forhold til året før

Der er stadig problemer med relevans i nogle tilfælde

Sammenligneligheden begrænses af, at der mangler forklaringer

Ensartethed i målsætninger, indikatorer og mål

Forklaringer på de opnåede resultater

Det er en udfordring at sikre pålideligheden af oplysninger modtaget udefra

Resultaterne af Rettens revision vedrørende performance

Indledning

Behovsanalyse: Ingen robuste beviser

Udformning: Det er ikke tilstrækkelig klart, hvad der skal opnås

EU-merværdi: Den værdi, der berettiger en EU-intervention

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | Dette kapitel har fokus på performance. Det indledes med et kort afsnit om Kommissionens første evalueringsrapport (1). Resten af kapitlet indeholder Rettens bemærkninger til Kommissionens vurdering af sin egen performance, som beskrevet i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører (2), og en gennemgang af nogle af de vigtigste temaer i Rettens særberetninger fra 2011 om performance (3). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

10.1.

Dette kapitel har fokus på performance. Det indledes med et kort afsnit om Kommissionens første evalueringsrapport (1). Resten af kapitlet indeholder Rettens bemærkninger til Kommissionens vurdering af sin egen performance, som beskrevet i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører (2), og en gennemgang af nogle af de vigtigste temaer i Rettens særberetninger fra 2011 om performance (3).

| 10.2. | Performance vurderes på grundlag af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) (4). Det er en central opgave at måle performance gennem hele processen i de offentlige interventioner og dække input (de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer og reguleringstiltag, som kræves til gennemførelsen af programmet), output (programmets produkter), resultater (programmets umiddelbare indvirkning på de direkte adressater eller modtagere) og effekt (de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU-foranstaltningen). |
| --- | --- |

10.2.

Performance vurderes på grundlag af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) (4). Det er en central opgave at måle performance gennem hele processen i de offentlige interventioner og dække input (de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer og reguleringstiltag, som kræves til gennemførelsen af programmet), output (programmets produkter), resultater (programmets umiddelbare indvirkning på de direkte adressater eller modtagere) og effekt (de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU-foranstaltningen).

RAPPORT OM EVALUERINGEN AF UNIONENS FINANSER PÅ GRUNDLAG AF DE RESULTATER, DER ER OPNÅET

| 10.3. | I februar 2012 offentliggjorde Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (evalueringsrapporten) (5). Ifølge traktaten skal Kommissionen udarbejde en sådan rapport, og rapporten skal være en del af den dokumentation, som danner grundlaget for den decharge, som Parlamentet hvert år meddeler Kommissionen for gennemførelsen af budgettet (6). |
| --- | --- |

10.3.

I februar 2012 offentliggjorde Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (evalueringsrapporten) (5). Ifølge traktaten skal Kommissionen udarbejde en sådan rapport, og rapporten skal være en del af den dokumentation, som danner grundlaget for den decharge, som Parlamentet hvert år meddeler Kommissionen for gennemførelsen af budgettet (6).

| 10.4. | På Parlamentets anmodning afgav Retten i juni 2012 udtalelse nr. 4/2012 om evalueringsrapporten (7). I denne udtalelse anfører Retten, at evalueringsrapporten er vag og mangler substans, og at dens nytteværdi derfor er begrænset, samt at Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør benytte lejligheden til at drøfte og blive enige om, hvordan evalueringsrapporten kan blive til nytte for dechargemyndigheden. |
| --- | --- |

10.4.

På Parlamentets anmodning afgav Retten i juni 2012 udtalelse nr. 4/2012 om evalueringsrapporten (7). I denne udtalelse anfører Retten, at evalueringsrapporten er vag og mangler substans, og at dens nytteværdi derfor er begrænset, samt at Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør benytte lejligheden til at drøfte og blive enige om, hvordan evalueringsrapporten kan blive til nytte for dechargemyndigheden.

| 10.4. | Rapporten om evaluering fra 2010 var genstand for drøftelser med dechargemyndigheden i begyndelsen af 2012. På baggrund af disse drøftelser har Kommissionen genovervejet den fremgangsmåde, som blev anvendt i den første evalueringsrapport, og med udgangspunkt i det eksisterende rapportmateriale rapporteret mere omfattende om resultaterne af de aktiviteter, der finansieres over budgettet. Kommissionen arbejder i lyset af dechargemyndighedens reaktioner imidlertid fortsat på evalueringsrapporten, der udgør et centralt bidrag til dechargeproceduren. |
| --- | --- |

10.4.

KOMMISSIONENS LEDELSESRAPPORTERING OM ÅRETS RESULTATER

Indledning

| 10.5. | Kommissionens generaldirektører opstiller resultatmål for deres generaldirektorater (GD'er) i de årlige forvaltningsplaner og rapporterer om de opnåede resultater i de årlige aktivitetsrapporter. Retten vurderede rapporteringen fra tre GD'er: GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI), GD for Regionalpolitik (GD REGIO) og GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid (EuropeAid) (8). Tilsammen var disse tre GD'er ansvarlige for ca. tre fjerdedele af betalingerne fra EU-budgettet i 2011 (9). |
| --- | --- |

10.5.

Kommissionens generaldirektører opstiller resultatmål for deres generaldirektorater (GD'er) i de årlige forvaltningsplaner og rapporterer om de opnåede resultater i de årlige aktivitetsrapporter. Retten vurderede rapporteringen fra tre GD'er: GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI), GD for Regionalpolitik (GD REGIO) og GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid (EuropeAid) (8). Tilsammen var disse tre GD'er ansvarlige for ca. tre fjerdedele af betalingerne fra EU-budgettet i 2011 (9).

| 10.6. | Retten undersøgte de ændringer, som Kommissionen havde foretaget i sine ordninger for intern rapportering i forhold til året før, og i de nævnte tre GD'er analyserede Retten, om de angivne målsætninger og resultatindikatorer var:






  a) | relevante — om indikatorerne var afstemt med de politiske målsætninger og forvaltningsmåden, og om de var knyttet til kvantificerede mål |
| --- | --- | --- |

10.6.

Retten undersøgte de ændringer, som Kommissionen havde foretaget i sine ordninger for intern rapportering i forhold til året før, og i de nævnte tre GD'er analyserede Retten, om de angivne målsætninger og resultatindikatorer var:

a)

relevante — om indikatorerne var afstemt med de politiske målsætninger og forvaltningsmåden, og om de var knyttet til kvantificerede mål

| b) | sammenlignelige — om de indikatorer, der blev valgt under planlægningen, også blev brugt senere i forbindelse med rapporteringen, og om eventuelle ændringer blev forklaret |
| --- | --- |

b)

sammenlignelige — om de indikatorer, der blev valgt under planlægningen, også blev brugt senere i forbindelse med rapporteringen, og om eventuelle ændringer blev forklaret

| c) | pålidelige — om læseren får rimelig sikkerhed for, at de rapporterede oplysninger er rigtige (10). |
| --- | --- |

c)

pålidelige — om læseren får rimelig sikkerhed for, at de rapporterede oplysninger er rigtige (10).

En række positive ændringer i forhold til året før

| 10.7. | Med henblik på udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2011 udsendte Kommissionen i november 2011 en revideret udgave af retningslinjerne til sine generaldirektører. Retningslinjerne blev bl.a. revideret for at imødekomme bemærkningerne i Rettens årsberetning for 2010 (11). For eksempel var instrukserne vedrørende rapporteringen af politiske resultater i første del af den årlige aktivitetsrapport blevet præciseret, så det var et krav, at generaldirektørerne skulle sætte mere fokus på fremskridt med hensyn til målopfyldelse i form af resultater og effekt, og at de skulle beskrive de opnåede output. |
| --- | --- |

10.7.

Med henblik på udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2011 udsendte Kommissionen i november 2011 en revideret udgave af retningslinjerne til sine generaldirektører. Retningslinjerne blev bl.a. revideret for at imødekomme bemærkningerne i Rettens årsberetning for 2010 (11). For eksempel var instrukserne vedrørende rapporteringen af politiske resultater i første del af den årlige aktivitetsrapport blevet præciseret, så det var et krav, at generaldirektørerne skulle sætte mere fokus på fremskridt med hensyn til målopfyldelse i form af resultater og effekt, og at de skulle beskrive de opnåede output.

Der er stadig problemer med relevans i nogle tilfælde

| 10.8. | På det strategiske plan skal GD'erne opstille et begrænset antal generelle målsætninger og fastlægge et sæt effektindikatorer, som gør det muligt at måle de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde de generelle målsætninger. De generelle målsætninger og effektindikatorerne udgør tilsammen et redskab, der sætter Kommissionens ledelse — og dermed også læserne af de årlige aktivitetsrapporter såsom dechargemyndigheden — i stand til at vurdere, i hvor høj grad GD'erne opfylder deres overordnede mål. Som beskrevet i de følgende punkter konstaterede Retten, at der er en række problemer med disse målsætninger og indikatorer, som begrænser deres nytteværdi. |
| --- | --- |

10.8.

På det strategiske plan skal GD'erne opstille et begrænset antal generelle målsætninger og fastlægge et sæt effektindikatorer, som gør det muligt at måle de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde de generelle målsætninger. De generelle målsætninger og effektindikatorerne udgør tilsammen et redskab, der sætter Kommissionens ledelse — og dermed også læserne af de årlige aktivitetsrapporter såsom dechargemyndigheden — i stand til at vurdere, i hvor høj grad GD'erne opfylder deres overordnede mål. Som beskrevet i de følgende punkter konstaterede Retten, at der er en række problemer med disse målsætninger og indikatorer, som begrænser deres nytteværdi.

| 10.9. | I nogle tilfælde er sammenhængen mellem målsætninger og indikatorer mangelfuld (jf. eksempel 10.1). |
| --- | --- |

10.9.

I nogle tilfælde er sammenhængen mellem målsætninger og indikatorer mangelfuld (jf. eksempel 10.1).

10.9.

GD AGRI: En effektindikator, der ikke vedrører hele målsætningen

En af de generelle målsætninger består ifølge den årlige aktivitetsrapport i:

| — | at fremme et levedygtigt og konkurrencedygtigt landbrug |
| --- | --- |

—

at fremme et levedygtigt og konkurrencedygtigt landbrug

| — | der følger med miljø- og produktionsudviklingen |
| --- | --- |

—

der følger med miljø- og produktionsudviklingen

| — | samtidig med at landbrugsbefolkningen sikres en rimelig levestandard. |
| --- | --- |

—

samtidig med at landbrugsbefolkningen sikres en rimelig levestandard.

Den eneste effektindikator i forbindelse med denne målsætning er »farmers' income standards« (landbrugernes indkomststandard). Den vedrører kun den tredje af de nævnte målsætninger, og der er således ingen indikatorer vedrørende de to første målsætninger.

EuropeAid: En effektindikator formuleret som en målsætning

Effektindikatoren »EU coordinated approach« (EU-koordineret tilgang) vedrører den generelle målsætning nr. 4 om at fremme en international udviklingsramme på grundlag af bedre multilateralt samarbejde og global styring, og målet er, at nye kontrakter om EU-budgetstøtte skal indgås i overensstemmelse med principperne i dokumentet COM 638, men effektindikatoren er formuleret som en målsætning snarere end som en indikator.

Den interne kontrolstandard nr. 5 har som mindstekrav, at der i forvaltningsplaner for at muliggøre overvågning og rapportering af resultater skal anføres mindst én indikator pr. mål, både på politikområdeniveau og på aktivitetsniveau. Dette krav gentages i Generalsekretariatets stående instrukser, og GD AGRI lever op til det.

Kommissionen har gjort en betydelig indsats for at definere målene og indikatorerne på en kohærent og fyldestgørende måde. På visse politikområder er dette særdeles vanskeligt, og det bør tages med i overvejelserne, at indikatorerne i den årlige aktivitetsrapport ikke bør læses isoleret.

Kommissionen finder, at indikatoren »landbrugernes indkomstudvikling« dækker hele den generelle målsætning nr. 1, da den ikke blot lever op til målet om at sikre en rimelig levestandard for landbrugsbefolkningen, men også landdistrikternes levedygtighed. Da landmænd for at kunne modtage enkeltbetalinger desuden skal holde jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, overholdes også det generelle mål nr. 1 om at holde »høje miljø- og produktionsstandarder«.

Kommissionen vil med udgangspunkt i SMART-mål undersøge alternative måder at definere indikatorerne på.

| 10.10. | Mange af de tre reviderede GD'ers overordnede målsætninger og indikatorer er ikke velegnede til de årlige målinger, der skal foretages i forbindelse med udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport. Det skyldes, at nogle politikker er udformet med henblik på at skabe en effekt på længere sigt, og at der derfor går meget lang tid fra investering til udbytte. De fleste indikatorer og mål vedrørte hele perioden 2007-2013, og der var ikke opstillet foreløbige indikatorer eller delmål. |
| --- | --- |

10.10.

Mange af de tre reviderede GD'ers overordnede målsætninger og indikatorer er ikke velegnede til de årlige målinger, der skal foretages i forbindelse med udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport. Det skyldes, at nogle politikker er udformet med henblik på at skabe en effekt på længere sigt, og at der derfor går meget lang tid fra investering til udbytte. De fleste indikatorer og mål vedrørte hele perioden 2007-2013, og der var ikke opstillet foreløbige indikatorer eller delmål.

| 10.10. | Kommissionen kan bekræfte, at flerårige programmer i sagens natur investerer langsigtet, så det først er muligt at evaluere deres virkning efter et længere tidsrum. For så vidt angår perioden 2014-2020, har Kommissionen foreslået milepæle for output-indikatorer, der er mere direkte knyttet til politikområdet. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Der bør fastsættes kvantificerede mål for effektindikatorer. Retten konstaterede imidlertid: |
| --- | --- |

10.11.

Der bør fastsættes kvantificerede mål for effektindikatorer. Retten konstaterede imidlertid:

| 10.11. | Det er ikke altid muligt, endsige tilstrækkeligt eller blot hensigtsmæssigt, at opstille kvantificerede mål, navnlig fordi en række eksterne faktorer spiller ind på virkningsindikatorerne. I sådanne tilfælde er en tendens tilstrækkelig som benchmark til at måle resultatet. |
| --- | --- |

10.11.

| a) | at der ikke var fastsat kvantificerede mål — eller tidsfrister — for 11 af de 29 effektindikatorer i de tre årlige aktivitetsrapporter, som den undersøgte (12) |
| --- | --- |

a)

at der ikke var fastsat kvantificerede mål — eller tidsfrister — for 11 af de 29 effektindikatorer i de tre årlige aktivitetsrapporter, som den undersøgte (12)

| a) | Kommissionen stræber efter at opstille kvantificerede mål, hvor det er muligt. Imidlertid giver det i nogle tilfælde, f.eks. med hensyn til menneskerettigheder i tredjelande, ikke altid mening og er uhensigtsmæssigt at opstille kvantitative mål. |
| --- | --- |

a)

| b) | at GD REGIO ganske vist har fastsat frister for alle sine mål på nær ét, men at disse frister ofte ligger et stykke ude i fremtiden. Det betyder, at GD'et i sin årlige aktivitetsrapport for 2011 ofte rapporterer om opnåelse af resultater, der har relation til den foregående programmeringsperiode, 2000-2006. |
| --- | --- |

b)

at GD REGIO ganske vist har fastsat frister for alle sine mål på nær ét, men at disse frister ofte ligger et stykke ude i fremtiden. Det betyder, at GD'et i sin årlige aktivitetsrapport for 2011 ofte rapporterer om opnåelse af resultater, der har relation til den foregående programmeringsperiode, 2000-2006.

| b) | I den årlige aktivitetsrapports afsnit 1.2 anvendes der virkningsindikatorer, som tager udgangspunkt i makroøkonomiske modeller og statistisk materiale for at skabe et sammenligningsgrundlag for politikområdets overordnede målsætninger, med 2006 som referenceår i de fleste tilfælde. Udviklingen i virkningsindikatorerne afspejler ændringer i mange faktorer, hvoraf samhørighedspolitikken blot er den ene. |
| --- | --- |

b)

| 10.12. | Retten bemærkede i sin årsberetning for 2010, at GD'erne ikke opstillede og rapporterede om målsætninger vedrørende de operationelle aktiviteter med henblik på at vurdere sparsommelighed (inputomkostninger) og produktivitet (forholdet mellem input, output og resultater). Som en særskilt bemærkning rapporterede Retten også sidste år, at beskrivelsen af de politiske resultater i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter kun giver begrænsede oplysninger om resultater og effekt, da der generelt er mere fokus på input og output end på foranstaltningernes udfald. Ved dette års undersøgelse af forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter kunne Retten ikke konstatere væsentlige fremskridt i denne henseende. |
| --- | --- |

10.12.

Retten bemærkede i sin årsberetning for 2010, at GD'erne ikke opstillede og rapporterede om målsætninger vedrørende de operationelle aktiviteter med henblik på at vurdere sparsommelighed (inputomkostninger) og produktivitet (forholdet mellem input, output og resultater). Som en særskilt bemærkning rapporterede Retten også sidste år, at beskrivelsen af de politiske resultater i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter kun giver begrænsede oplysninger om resultater og effekt, da der generelt er mere fokus på input og output end på foranstaltningernes udfald. Ved dette års undersøgelse af forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter kunne Retten ikke konstatere væsentlige fremskridt i denne henseende.

| 10.12. | Kommissionens tjenestegrene overholdt forpligtelserne i finansforordningen og i vejledningen til udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter.

  Kommissionen forbedrede de stående instrukser for de årlige aktivitetsrapporter for 2011, hvad angår økonomi, resultater og effektivitet, og anmodede generaldirektoraterne om på eget initiativ at tilføje indikatorer vedrørende forsvarlig økonomisk forvaltning i del 3.


  Kommissionen har tillid til, at de årlige aktivitetsrapporter samlet set giver tilstrækkelig information om resultater og virkninger. |
| --- | --- |

10.12.

Kommissionen forbedrede de stående instrukser for de årlige aktivitetsrapporter for 2011, hvad angår økonomi, resultater og effektivitet, og anmodede generaldirektoraterne om på eget initiativ at tilføje indikatorer vedrørende forsvarlig økonomisk forvaltning i del 3.

Kommissionen har tillid til, at de årlige aktivitetsrapporter samlet set giver tilstrækkelig information om resultater og virkninger.

Sammenligneligheden begrænses af, at der mangler forklaringer

| 10.13. | Principielt indebærer god praksis både, at der rapporteres om de opstillede målsætninger/mål, og at oplysningerne om performance er ensartede fra periode til periode, eller at eventuelle ændringer er forklaret, så brugerne kan sammenligne oplysningerne og vurdere eventuelle tendenser. |
| --- | --- |

10.13.

Principielt indebærer god praksis både, at der rapporteres om de opstillede målsætninger/mål, og at oplysningerne om performance er ensartede fra periode til periode, eller at eventuelle ændringer er forklaret, så brugerne kan sammenligne oplysningerne og vurdere eventuelle tendenser.

| 10.13. | Kommissionen finder, at oplysninger om performance, hvor det måtte være nødvendigt, bør tage udgangspunkt i en kontinuerlig udviklingsproces, snarere end i et krav om ensartethed. Kommissionen er enig i, at eventuelle ændringer bør forklares. Imidlertid mener Kommissionen, at oplysningerne har været tilstrækkelige i denne henseende. |
| --- | --- |

10.13.

Ensartethed i målsætninger, indikatorer og mål

| 10.14. | Den årlige aktivitetsrapport bør rapportere om de målsætninger, indikatorer og mål, der er opstillet i forvaltningsplanen. Dette princip er generelt overholdt i rapporten fra GD AGRI, der har omklassificeret nogle af sine effektindikatorer på den måde, som Retten anbefalede i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter for 2010. Betydningen af to andre ændringer er imidlertid hverken forklaret i forvaltningsplanen eller i den årlige aktivitetsrapport. Og eftersom medlemsstaterne frit kunne ændre de kvantificerede mål, har ajourføringen af deres udviklingsplaner for landdistrikterne medført, at tre af de fire kvantificerede mål i den årlige aktivitetsrapport for 2011 er ændret i forhold til forvaltningsplanen for 2011 (jf. eksempel 10.2). |
| --- | --- |

10.14.

Den årlige aktivitetsrapport bør rapportere om de målsætninger, indikatorer og mål, der er opstillet i forvaltningsplanen. Dette princip er generelt overholdt i rapporten fra GD AGRI, der har omklassificeret nogle af sine effektindikatorer på den måde, som Retten anbefalede i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter for 2010. Betydningen af to andre ændringer er imidlertid hverken forklaret i forvaltningsplanen eller i den årlige aktivitetsrapport. Og eftersom medlemsstaterne frit kunne ændre de kvantificerede mål, har ajourføringen af deres udviklingsplaner for landdistrikterne medført, at tre af de fire kvantificerede mål i den årlige aktivitetsrapport for 2011 er ændret i forhold til forvaltningsplanen for 2011 (jf. eksempel 10.2).

| 10.14. | Kommissionen finder, at indikatorerne og målene er stabile gennem årene. Som Revisionsretten anfører, udgør ændringen i indikatorer og mål en undtagelse, og den følger Rettens anbefaling om at omklassificere to virkningsindikatorer som resultatindikatorer. Dette fremgår tydeligt af ajourføringen af forvaltningsplanen for 2011.

  Det er korrekt, at medlemsstaterne kan ændre deres mål for at forbedre udviklingsplanen for landdistrikterne (se svar til eksempel 10.2). |
| --- | --- |

10.14.

Det er korrekt, at medlemsstaterne kan ændre deres mål for at forbedre udviklingsplanen for landdistrikterne (se svar til eksempel 10.2).

Eksempel 10.2

| Mål | Forvaltningsplanen for 2011 | Den årlige aktivitetsrapport for 2011 |
| --- | --- | --- |
| Stigning i produktionen af vedvarende energi | 20 500 ktoe (38) | 12 300 ktoe |
| Jobskabelse | 346 000 | 344 000 |
| Udnyttet landbrugsareal med høj landskabsværdi | 3 400 000 ha | 3 620 000 ha |

Mål

Forvaltningsplanen for 2011

Den årlige aktivitetsrapport for 2011

Stigning i produktionen af vedvarende energi

20 500 ktoe (38)

12 300 ktoe

Jobskabelse

346 000

344 000

Udnyttet landbrugsareal med høj landskabsværdi

3 400 000 ha

3 620 000 ha

Eksempel 10.2

Medlemsstaterne kan ændre deres mål og gør det, når de finder det nødvendigt, og midtvejsevalueringer var en relevant lejlighed til at finpudse oplysninger og metoder.

Det betydelige fald i målet »Stigning i produktionen af vedvarende energi« skyldes en nu udbedret fejl i en udviklingsplan for landdistrikterne. Det har i kraft af midtvejsevalueringerne været muligt at udføre yderligere kvalitetskontroller og således rette op på denne fejl.

| 10.15. | Ud over de generelle målsætninger opstiller GD REGIO også flerårige prioriteter. Antallet af flerårige prioriteter er steget fra fire i forvaltningsplanen for 2011 til fem i planen for 2012, og nogle af de andre prioriteter er omformuleret. I forvaltningsplanen for 2012 er antallet af de specifikke operationelle prioriteter desuden steget fra 28 til 39. Planen indeholder ingen forklaringer på nogen af disse ændringer. |
| --- | --- |

10.15.

Ud over de generelle målsætninger opstiller GD REGIO også flerårige prioriteter. Antallet af flerårige prioriteter er steget fra fire i forvaltningsplanen for 2011 til fem i planen for 2012, og nogle af de andre prioriteter er omformuleret. I forvaltningsplanen for 2012 er antallet af de specifikke operationelle prioriteter desuden steget fra 28 til 39. Planen indeholder ingen forklaringer på nogen af disse ændringer.

| 10.15. | Titlen og antallet af flerårige prioriteter såvel som antallet af specifikke årlige operationelle prioriteter fastsættes af GD REGIO på baggrund af en analyse af, hvordan det bedst kan gennemføre sine opgaver på den retligt set bedste og den mest effektive måde.

  De ændringer, som Retten har bemærket, afspejler de udfordringer, som EU står over for netop nu i og med den finansielle og økonomiske krise og de deraf følgende justeringer i regionalpolitikkens og GD REGIO's prioriteter. |
| --- | --- |

10.15.

De ændringer, som Retten har bemærket, afspejler de udfordringer, som EU står over for netop nu i og med den finansielle og økonomiske krise og de deraf følgende justeringer i regionalpolitikkens og GD REGIO's prioriteter.

Forklaringer på de opnåede resultater

| 10.16. | Formålet med resultatrapportering er at give oplysninger til interessenterne. Men selv i de tilfælde, hvor der kunne være givet en tilfredsstillende forklaring på, hvorfor de opnåede resultater ikke opfyldte den relevante målsætning eller det fastsatte mål, giver de årlige aktivitetsrapporter ingen forklaringer. Dette gør sig gældende i GD AGRI's rapport, selv når resultaterne ligger langt under målet: Med hensyn til fire indikatorer var målene ikke engang halvt opfyldt. I GD REGIO's årlige aktivitetsrapport analyseres resultaterne detaljeret punkt for punkt i forhold til de flerårige prioriteter (jf. punkt 10.15), men der foretages ikke en tilsvarende analyse af resultaterne i forhold til de generelle målsætninger og effektindikatorerne. |
| --- | --- |

10.16.

Formålet med resultatrapportering er at give oplysninger til interessenterne. Men selv i de tilfælde, hvor der kunne være givet en tilfredsstillende forklaring på, hvorfor de opnåede resultater ikke opfyldte den relevante målsætning eller det fastsatte mål, giver de årlige aktivitetsrapporter ingen forklaringer. Dette gør sig gældende i GD AGRI's rapport, selv når resultaterne ligger langt under målet: Med hensyn til fire indikatorer var målene ikke engang halvt opfyldt. I GD REGIO's årlige aktivitetsrapport analyseres resultaterne detaljeret punkt for punkt i forhold til de flerårige prioriteter (jf. punkt 10.15), men der foretages ikke en tilsvarende analyse af resultaterne i forhold til de generelle målsætninger og effektindikatorerne.

| 10.16. | Kommissionen finder, at den har givet tilstrækkelige forklaringer. Indikatorerne i den årlige aktivitetsrapport bør ikke læses isoleret. Det er forvaltningsplanens samlede system af indikatorer, der gør det muligt at drage konklusioner om politikkens virkning og resultater, idet indikatorerne er baseret på makroøkonomiske modeller og statistikker med tilknytning til politikudviklingens generelle målsætninger. |
| --- | --- |

10.16.

Det er en udfordring at sikre pålideligheden af oplysninger modtaget udefra

| 10.17. | Det lå uden for omfanget af Rettens revision at undersøge pålideligheden af samtlige oplysninger i de tre årlige aktivitetsrapporter. På grundlag af sin begrænsede vurdering konstaterede Retten, at oplysningerne vedrørende EuropeAid generelt er pålidelige, eftersom indikatorerne for de flestes vedkommende er internationalt anerkendte og kan verificeres uafhængigt. Til gengæld fandt Retten en række problemer i de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI og GD REGIO, som begge i høj grad forlader sig på data fra medlemsstaterne, jf. eksempel 10.3. |
| --- | --- |

10.17.

Det lå uden for omfanget af Rettens revision at undersøge pålideligheden af samtlige oplysninger i de tre årlige aktivitetsrapporter. På grundlag af sin begrænsede vurdering konstaterede Retten, at oplysningerne vedrørende EuropeAid generelt er pålidelige, eftersom indikatorerne for de flestes vedkommende er internationalt anerkendte og kan verificeres uafhængigt. Til gengæld fandt Retten en række problemer i de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI og GD REGIO, som begge i høj grad forlader sig på data fra medlemsstaterne, jf. eksempel 10.3.

10.17.

GD AGRI: Resultatrapportering baseret på ufuldstændige data

88 udviklingsplaner for landdistrikterne er i kraft i Den Europæiske Union. Men rapporteringen af resultaterne på EU-niveau med hensyn til tre forskellige indikatorer bygger på data fra henholdsvis 6, 9 og 32 af disse 88 planer. Og med hensyn til en anden indikator rapporteres resultaterne på EU-niveau på grundlag af data fra kun 8 af de 27 medlemsstater.

GD AGRI: Resultatrapportering baseret på ufuldstændige data

Den kumulerede EU-nettoeffekt på virkningsindikatorerne af politikken om udvikling af landdistrikterne er foretaget med de tilgængelige kvantificerede oplysninger, som er indgivet af medlemsstaterne. I størstedelen af midtvejsevalueringerne blev der ikke givet oplysninger om kvantificeret virkning, idet der blev henvist til, at evalueringerne blev udført for tidligt i programmeringsperioden til, at der kunne registreres målbare virkninger og konsekvenser. Virkningerne har at gøre med langsigtede processer.

GD REGIO: Uoverensstemmelser i den årlige aktivitetsrapport

Antallet af skabte arbejdspladser angives ét sted at være 200 000 i 25 medlemsstater (side 34), og et andet sted at være 165 000 i 21 medlemsstater (bilag 6, side 169) — mens fodnoten til den sidste oplysning kun nævner 19 medlemsstater (fodnote 126).

Antallet af indbyggere, der har fået adgang til bredbånd, angives ét sted at være 900 000 (side 34) og et andet sted at være 806 826 (bilag 6, side 172).

Med hensyn til nyanlagte veje oplyses det ét sted, at der er anlagt 920 km i 12 medlemsstater (side 34), og et andet sted, at der er anlagt 805 km i 10 medlemsstater (bilag 6, side 171).

GD REGIO: Uoverensstemmelser i den årlige aktivitetsrapport

Kommissionen ønsker at understrege, at der er to tilgange til præsentationen af oplysninger med hensyn til mål og de senest kendte resultater. Alle uoverensstemmelser forklares udtømmende i teksten.

| — | I den årlige aktivitetsrapports hovedafsnit gives der oplysninger om samhørighedspolitikkens resultater på et overordnet niveau, og der anvendes tal fra samtlige medlemsstater, hvad enten disse har mål eller ej (det er ikke et krav at have mål). |
| --- | --- |

—

I den årlige aktivitetsrapports hovedafsnit gives der oplysninger om samhørighedspolitikkens resultater på et overordnet niveau, og der anvendes tal fra samtlige medlemsstater, hvad enten disse har mål eller ej (det er ikke et krav at have mål).

| — | I bilag 6 sammenlignes mål og resultater direkte. Der medtages kun tal for de medlemsstater, der indberetter både mål og resultater (dvs., at medlemsstater, der indberetter resultater uden at indberette mål, holdes ude). Denne tilgang har været anvendt gennem en årrække og er beregnet til at muliggøre en vurdering af relevante fremskridt set i forhold til målet. |
| --- | --- |

—

I bilag 6 sammenlignes mål og resultater direkte. Der medtages kun tal for de medlemsstater, der indberetter både mål og resultater (dvs., at medlemsstater, der indberetter resultater uden at indberette mål, holdes ude). Denne tilgang har været anvendt gennem en årrække og er beregnet til at muliggøre en vurdering af relevante fremskridt set i forhold til målet.

| 10.18. | GD AGRI's og GD REGIO's mulighed for at sikre kvaliteten af dataene fra medlemsstaterne er begrænset. GD REGIO har anbefalet, at medlemsstaterne fokuserer på kerneindikatorer, og udsendt retningslinjer vedrørende datainput. GD'et har desuden indført en årlig verificeringsprocedure, som afslørede nogle fejl i de indsendte data. Den »resultatreserve«, der i den kommende programmeringsperiode indføres for fondene i den fælles strategiske ramme (13), kan gøre det muligt at give medlemsstaterne et incitament til at indsende relevante, sammenlignelige og pålidelige resultatdata. Det vil dog fortsat være en udfordring at sikre, at de indsendte data er aktuelle. F.eks. er den nuværende frist for medlemsstaternes indsendelse af data til GD REGIO juni måned det følgende år, hvilket betyder, at de data, der rapporteres i den årlige aktivitetsrapport for 2011, som offentliggøres i 2012, vedrører 2010. |
| --- | --- |

10.18.

GD AGRI's og GD REGIO's mulighed for at sikre kvaliteten af dataene fra medlemsstaterne er begrænset. GD REGIO har anbefalet, at medlemsstaterne fokuserer på kerneindikatorer, og udsendt retningslinjer vedrørende datainput. GD'et har desuden indført en årlig verificeringsprocedure, som afslørede nogle fejl i de indsendte data. Den »resultatreserve«, der i den kommende programmeringsperiode indføres for fondene i den fælles strategiske ramme (13), kan gøre det muligt at give medlemsstaterne et incitament til at indsende relevante, sammenlignelige og pålidelige resultatdata. Det vil dog fortsat være en udfordring at sikre, at de indsendte data er aktuelle. F.eks. er den nuværende frist for medlemsstaternes indsendelse af data til GD REGIO juni måned det følgende år, hvilket betyder, at de data, der rapporteres i den årlige aktivitetsrapport for 2011, som offentliggøres i 2012, vedrører 2010.

| 10.18. | Kommissionen vil fortsætte og intensivere sine kvalitetskontroller af medlemsstaternes oplysninger om den nuværende programmeringsperiode.

  I henhold til Kommissionens forslag til lovgivning for den nye periode skal 5 % af midlerne ikke være tildelt i starten af den nye programmeringsperiode for at kunne give yderligere midler til de medlemsstater, der har nået deres milepæle. Det skal virke som en tilskyndelse for medlemsstaterne (se KOM(2011) 615 endelig).


  Kommissionen betragter det ikke som en udfordring at sikre oplysningernes aktualitet. GD REGIO benytter altid de nyeste tilgængelige oplysninger, men erkender, at oplysningerne for det foregående år ikke vil være tilgængelige før det følgende års april måned under indberetningsordningerne i de nuværende og de foreslåede fremtidige forordninger. |
| --- | --- |

10.18.

I henhold til Kommissionens forslag til lovgivning for den nye periode skal 5 % af midlerne ikke være tildelt i starten af den nye programmeringsperiode for at kunne give yderligere midler til de medlemsstater, der har nået deres milepæle. Det skal virke som en tilskyndelse for medlemsstaterne (se KOM(2011) 615 endelig).

Kommissionen betragter det ikke som en udfordring at sikre oplysningernes aktualitet. GD REGIO benytter altid de nyeste tilgængelige oplysninger, men erkender, at oplysningerne for det foregående år ikke vil være tilgængelige før det følgende års april måned under indberetningsordningerne i de nuværende og de foreslåede fremtidige forordninger.

RESULTATERNE AF RETTENS REVISION VEDRØRENDE PERFORMANCE

Indledning

| 10.19. | I sine særberetninger undersøger Retten, om principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (punkt 10.2) overholdes i forbindelse med Den Europæiske Unions budget. Retten vælger særberetningernes emner — specifikke budgetområder eller forvaltningstemaer — med henblik på maksimal effekt og ud fra en række kriterier, f.eks. omfanget af de pågældende indtægter eller udgifter (væsentlighed), karakteren af de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning, og graden af de berørte aktørers interesse. |
| --- | --- |

10.19.

I sine særberetninger undersøger Retten, om principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (punkt 10.2) overholdes i forbindelse med Den Europæiske Unions budget. Retten vælger særberetningernes emner — specifikke budgetområder eller forvaltningstemaer — med henblik på maksimal effekt og ud fra en række kriterier, f.eks. omfanget af de pågældende indtægter eller udgifter (væsentlighed), karakteren af de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning, og graden af de berørte aktørers interesse.

| 10.20. | I 2011 vedtog (14) Retten 16 særberetninger, jf. tekstboks 10.1: |
| --- | --- |

10.20.

I 2011 vedtog (14) Retten 16 særberetninger, jf. tekstboks 10.1:

Særberetninger vedtaget af Revisionsretten i 2011
   (15)

| — | Nr. 1/2011 »Har dekoncentreringen af Kommissionens forvaltning af bistand til tredjelande fra hovedsædet til delegationerne ført til bedre bistandslevering?« |
| --- | --- |

—

Nr. 1/2011 »Har dekoncentreringen af Kommissionens forvaltning af bistand til tredjelande fra hovedsædet til delegationerne ført til bedre bistandslevering?«

| — | Nr. 2/2011 »Opfølgning af særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig« |
| --- | --- |

—

Nr. 2/2011 »Opfølgning af særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig«

| — | Nr. 3/2011 »Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande« |
| --- | --- |

—

Nr. 3/2011 »Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande«

| — | Nr. 4/2011 »Revision af SMV-garantifaciliteten« |
| --- | --- |

—

Nr. 4/2011 »Revision af SMV-garantifaciliteten«

| — | Nr. 5/2011 »Enkeltbetalingsordningen (SPS): emner, der bør tages op til behandling, for at den økonomiske forvaltning kan blive mere forsvarlig« |
| --- | --- |

—

Nr. 5/2011 »Enkeltbetalingsordningen (SPS): emner, der bør tages op til behandling, for at den økonomiske forvaltning kan blive mere forsvarlig«

| — | Nr. 6/2011 »Var de turismeprojekter, der blev samfinansieret af EFRU, effektive?« |
| --- | --- |

—

Nr. 6/2011 »Var de turismeprojekter, der blev samfinansieret af EFRU, effektive?«

| — | Nr. 7/2011 »Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt?« |
| --- | --- |

—

Nr. 7/2011 »Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt?«

| — | Nr. 8/2011 »Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik« |
| --- | --- |

—

Nr. 8/2011 »Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik«

| — | Nr. 9/2011 »Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?« |
| --- | --- |

—

Nr. 9/2011 »Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?«

| — | Nr. 10/2011 »Er ordningerne for skolemælk og skolefrugt effektive?« |
| --- | --- |

—

Nr. 10/2011 »Er ordningerne for skolemælk og skolefrugt effektive?«

| — | Nr. 11/2011 »Er ordningen for geografiske betegnelser udformet, og forvaltes den på en måde, som sikrer, at ordningen er effektiv?« |
| --- | --- |

—

Nr. 11/2011 »Er ordningen for geografiske betegnelser udformet, og forvaltes den på en måde, som sikrer, at ordningen er effektiv?«

| — | Nr. 12/2011 »Har EU's foranstaltninger bidraget til at tilpasse fiskerflådernes kapacitet til de disponible fiskerimuligheder?« |
| --- | --- |

—

Nr. 12/2011 »Har EU's foranstaltninger bidraget til at tilpasse fiskerflådernes kapacitet til de disponible fiskerimuligheder?«

| — | Nr. 13/2011 »Forebygges og afsløres momsunddragelse ved kontrollen af toldprocedure 42?« |
| --- | --- |

—

Nr. 13/2011 »Forebygges og afsløres momsunddragelse ved kontrollen af toldprocedure 42?«

| — | Nr. 14/2011 »Har EU's bistand forbedret Kroatiens kapacitet til at forvalte eftertiltrædelsesstøtte?« |
| --- | --- |

—

Nr. 14/2011 »Har EU's bistand forbedret Kroatiens kapacitet til at forvalte eftertiltrædelsesstøtte?«

| — | Nr. 15/2011 »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?« |
| --- | --- |

—

Nr. 15/2011 »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«

| — | Nr. 16/2011 »EU's finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer«. |
| --- | --- |

—

Nr. 16/2011 »EU's finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer«.

| 10.21. | I sin seneste årsberetning viste Retten, hvordan revisionsresultaterne i dens særberetninger fra 2010 dækkede hele den typiske forvaltningscyklus fra strategisk planlægning og identifikation af behov til rapportering af resultater. I 2011 dækkede Rettens særberetninger lige så bredt. Unionen står imidlertid på tærsklen til den nye programmeringsperiode 2014-2020, og Retten beskriver derfor i det følgende, hvilken lære der kan uddrages af dens særberetninger fra 2011 med hensyn til udarbejdelse af nye programmer og projekter. Fokus ligger på tre temaer: behovsanalyse, udformning og EU-merværdi. Disse tre temaer afspejles også i forskellig grad i Rettens seneste udtalelser om den fælles strategiske ramme og om den fælles landbrugspolitik (16). |
| --- | --- |

10.21.

I sin seneste årsberetning viste Retten, hvordan revisionsresultaterne i dens særberetninger fra 2010 dækkede hele den typiske forvaltningscyklus fra strategisk planlægning og identifikation af behov til rapportering af resultater. I 2011 dækkede Rettens særberetninger lige så bredt. Unionen står imidlertid på tærsklen til den nye programmeringsperiode 2014-2020, og Retten beskriver derfor i det følgende, hvilken lære der kan uddrages af dens særberetninger fra 2011 med hensyn til udarbejdelse af nye programmer og projekter. Fokus ligger på tre temaer: behovsanalyse, udformning og EU-merværdi. Disse tre temaer afspejles også i forskellig grad i Rettens seneste udtalelser om den fælles strategiske ramme og om den fælles landbrugspolitik (16).

Behovsanalyse: Ingen robuste beviser

| 10.22. | I sin årsberetning for 2010 bemærkede Retten, at en klar identificering af de behov, som et program skal dække, er vigtig, hvis der skal opnås gode resultater (17). Et eksempel, hvor Kommissionen generelt har sikret identificering af de centrale behov, er programmet vedrørende den bistand, der ydes til Kroatien for at sætte landet i stand til at forvalte EU-midler efter tiltrædelsen (18). |
| --- | --- |

10.22.

I sin årsberetning for 2010 bemærkede Retten, at en klar identificering af de behov, som et program skal dække, er vigtig, hvis der skal opnås gode resultater (17). Et eksempel, hvor Kommissionen generelt har sikret identificering af de centrale behov, er programmet vedrørende den bistand, der ydes til Kroatien for at sætte landet i stand til at forvalte EU-midler efter tiltrædelsen (18).

| 10.22. | Kommissionen er enig i, at en forsvarlig behovsanalyse udgør en vigtig del af programcyklussen og analyserer grundigt de sager, hvor Retten har fundet, at der ikke var blevet udført en tilstrækkeligt grundig behovsanalyse. |
| --- | --- |

10.22.

| 10.23. | I 2011 kunne Retten fortsat konstatere og rapportere om tilfælde, hvor der ikke var foretaget hensigtsmæssige behovsanalyser. F.eks. blev de tidlige strategier for e-forvaltning — hvor projekter kunne støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) — primært udformet på grundlag af politiske erklæringer snarere end stringente behovsvurderinger, og projekterne tog derfor ikke fat på de vigtigste forhold (19). Og i forbindelse med to af de tre programmer for nedlæggelse af kernekraftværker, som Retten reviderede, var der ikke foretaget nogen behovsvurdering med relation til programmernes mål om at afbøde virkningen af at lukke kernekraftværker tidligere end oprindelig planlagt (20). |
| --- | --- |

10.23.

I 2011 kunne Retten fortsat konstatere og rapportere om tilfælde, hvor der ikke var foretaget hensigtsmæssige behovsanalyser. F.eks. blev de tidlige strategier for e-forvaltning — hvor projekter kunne støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) — primært udformet på grundlag af politiske erklæringer snarere end stringente behovsvurderinger, og projekterne tog derfor ikke fat på de vigtigste forhold (19). Og i forbindelse med to af de tre programmer for nedlæggelse af kernekraftværker, som Retten reviderede, var der ikke foretaget nogen behovsvurdering med relation til programmernes mål om at afbøde virkningen af at lukke kernekraftværker tidligere end oprindelig planlagt (20).

| 10.23. | Der er meget høje omkostninger forbundet med overgangen til e-forvaltning. Det er nødvendigt at fastsætte prioriteter, og det er fornuftigt, at det gøres gennem politiske udtalelser og erklæringer, hvilket har betydet øget opmærksomhed om prioriteterne og givet strategier på et tidligt stadie. Imidlertid er fastsættelsen af prioriteter blevet væsentligt forbedret i den mellemliggende periode, og i dag har alle medlemsstater udviklet mere sofistikerede strategier for e-forvaltning.

  I tiltrædelsestraktaterne og de efterfølgende forordninger blev det fastslået, at der var et behov for afhjælpende foranstaltninger. EU-støtteordningen er udformet, så medlemsstaternes forslag til foranstaltninger er i overensstemmelse med og baseres på deres nationale energistrategier, der ikke kan undgå at tage virkningen af atomkraftværkernes lukning i betragtning. |
| --- | --- |

10.23.

I tiltrædelsestraktaterne og de efterfølgende forordninger blev det fastslået, at der var et behov for afhjælpende foranstaltninger. EU-støtteordningen er udformet, så medlemsstaternes forslag til foranstaltninger er i overensstemmelse med og baseres på deres nationale energistrategier, der ikke kan undgå at tage virkningen af atomkraftværkernes lukning i betragtning.

| 10.24. | En mangelfuld behovsanalyse har bl.a. som konsekvens, at det bliver sværere at afgøre, hvilket af de konkurrerende projekter der vil give mest værdi for pengene. Dette konstaterede Retten både ved sin revision af e-forvaltningsprojekter (21) og ved sin revision af EU-støtten til miljøvenligt landbrug. I forbindelse med den sidstnævnte revision bemærkede Retten, at målretning af midler til de områder, hvor behovene er størst, er afgørende for at øge miljøvirkningerne af støtten til fremme af miljøvenligt landbrug. Medlemsstaterne havde imidlertid ikke overvejet målretning på basis af en analyse af omkostninger og fordele (22). |
| --- | --- |

10.24.

En mangelfuld behovsanalyse har bl.a. som konsekvens, at det bliver sværere at afgøre, hvilket af de konkurrerende projekter der vil give mest værdi for pengene. Dette konstaterede Retten både ved sin revision af e-forvaltningsprojekter (21) og ved sin revision af EU-støtten til miljøvenligt landbrug. I forbindelse med den sidstnævnte revision bemærkede Retten, at målretning af midler til de områder, hvor behovene er størst, er afgørende for at øge miljøvirkningerne af støtten til fremme af miljøvenligt landbrug. Medlemsstaterne havde imidlertid ikke overvejet målretning på basis af en analyse af omkostninger og fordele (22).

| 10.24. | Kommissionen er enig i, at behovsanalyser kan hjælpe til at identificere prioritetsprojekterne. For så vidt angår støtte til miljøvenligt landbrug, har nogle medlemsstater på baggrund af en cost-benefit-analyse imidlertid overvejet, hvilken grad af målretning der er ønskelig. Rumænien målretter f.eks. støtte til miljøvenligt landbrug med høj natur- og landskabsværdi med udgangspunkt i geografiske forhold, og de støtteberettigede områder findes ved brug af oplysninger på makroniveau. Alle medlemsstater har i dag med udgangspunkt i handlingsplanen for e-forvaltning for perioden 2011-2015 udviklet mere avancerede e-forvaltningsstrategier med henblik på e-forvaltningsprojekter og i forlængelse af politiske initiativer på EU-plan. |
| --- | --- |

10.24.

Udformning: Det er ikke tilstrækkelig klart, hvad der skal opnås

| 10.25. | Identificeringen af behovene er kun begyndelsen på processen. Både programmerne og de enkelte projekter under dem skal være godt udformet for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, så der opnås maksimal effekt med minimale omkostninger. I udformningen af programmerne og de enkelte projekter skal der etableres en forbindelse mellem de aktiviteter, der finansieres af budgettet, og de forventede output, resultater og virkninger. |
| --- | --- |

10.25.

Identificeringen af behovene er kun begyndelsen på processen. Både programmerne og de enkelte projekter under dem skal være godt udformet for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, så der opnås maksimal effekt med minimale omkostninger. I udformningen af programmerne og de enkelte projekter skal der etableres en forbindelse mellem de aktiviteter, der finansieres af budgettet, og de forventede output, resultater og virkninger.

| 10.26. | I ét tilfælde tog Kommissionen på baggrund af udformningsproblemerne i én ordning skridt til, i hvert fald delvis, at forbedre udformningen af en tilsvarende ordning. Det har medført, at foranstaltningerne til at fremme forbruget af frugt i skolen ikke er uattraktive for støttemodtagerne og derfor ikke har samme dødvægtseffekt (23) som den tilsvarende skolemælksordning (24). Som beskrevet i de følgende punkter kunne Retten dog fortsat konstatere en række svagheder i udformningen af de finansieringsstrømme, som den reviderede i 2011. |
| --- | --- |

10.26.

I ét tilfælde tog Kommissionen på baggrund af udformningsproblemerne i én ordning skridt til, i hvert fald delvis, at forbedre udformningen af en tilsvarende ordning. Det har medført, at foranstaltningerne til at fremme forbruget af frugt i skolen ikke er uattraktive for støttemodtagerne og derfor ikke har samme dødvægtseffekt (23) som den tilsvarende skolemælksordning (24). Som beskrevet i de følgende punkter kunne Retten dog fortsat konstatere en række svagheder i udformningen af de finansieringsstrømme, som den reviderede i 2011.

| 10.26. | Kommission finder, at den seneste revision af skolemælksordningen, der havde en forbedring af systemets overordnede effektivitet som mål, i høj grad udgør svar på Rettens bemærkninger. |
| --- | --- |

10.26.

| 10.27. | Kommissionen kanaliserer en del af støtten til konfliktramte lande gennem De Forenede Nationers organisationer. Næsten alle de bidragsaftaler, som Retten reviderede (18 ud af 19), havde imidlertid en eller flere svagheder i udformningen, f.eks. at der ikke var nogen referencekriterier, at målene var uspecifikke, eller at der manglede indikatorer. Som følge heraf fremstod det ikke klart, hvad der skulle opnås, eller hvordan det kunne vurderes, om resultatet var tilfredsstillende (25). |
| --- | --- |

10.27.

Kommissionen kanaliserer en del af støtten til konfliktramte lande gennem De Forenede Nationers organisationer. Næsten alle de bidragsaftaler, som Retten reviderede (18 ud af 19), havde imidlertid en eller flere svagheder i udformningen, f.eks. at der ikke var nogen referencekriterier, at målene var uspecifikke, eller at der manglede indikatorer. Som følge heraf fremstod det ikke klart, hvad der skulle opnås, eller hvordan det kunne vurderes, om resultatet var tilfredsstillende (25).

| 10.27. | Kommissionen erkender vigtigheden af projekters udformning men finder, at kun to ud af de 18 citerede sager havde svagheder, som kunne påvirke projektresultaterne direkte.

  Kommissionen har i 2011 indført ny uddannelse og vejledning for at forbedre projektudformningen, hvilket Kommissionen finder i rigelig grad udgør svar på Rettens bemærkninger.


  Desuden erkendte Retten i sin særberetning, at der selv under ekstremt vanskelige forhold opnås gode og rimeligt stabile resultater gennem projekter, der gennemføres med FN i konfliktramte lande. |
| --- | --- |

10.27.

Kommissionen har i 2011 indført ny uddannelse og vejledning for at forbedre projektudformningen, hvilket Kommissionen finder i rigelig grad udgør svar på Rettens bemærkninger.

Desuden erkendte Retten i sin særberetning, at der selv under ekstremt vanskelige forhold opnås gode og rimeligt stabile resultater gennem projekter, der gennemføres med FN i konfliktramte lande.

| 10.28. | Den fælles landbrugspolitiks enkeltbetalingsordning skulle tilskynde landbrugere til at dække efterspørgslen på markedet og fremme mere miljøvenlige landbrugspraksis. Der ligger imidlertid en selvmodsigelse i udformningen af ordningen: Den er ment som en støtte til den individuelle landbrugers indkomst, men i praksis tages der ved fordelingen af støtten kun i ringe grad hensyn til modtagerens særlige omstændigheder, hvilket medfører, at fordelingen af subsidierne til de enkelte landbrugere hovedsagelig forbliver baseret på arealet af den udnyttede jord, og at en stor del af støtten under enkeltbetalingsordningen således stadig går til store landbrug, som det var tilfældet under den tidligere ordning (26). |
| --- | --- |

10.28.

Den fælles landbrugspolitiks enkeltbetalingsordning skulle tilskynde landbrugere til at dække efterspørgslen på markedet og fremme mere miljøvenlige landbrugspraksis. Der ligger imidlertid en selvmodsigelse i udformningen af ordningen: Den er ment som en støtte til den individuelle landbrugers indkomst, men i praksis tages der ved fordelingen af støtten kun i ringe grad hensyn til modtagerens særlige omstændigheder, hvilket medfører, at fordelingen af subsidierne til de enkelte landbrugere hovedsagelig forbliver baseret på arealet af den udnyttede jord, og at en stor del af støtten under enkeltbetalingsordningen således stadig går til store landbrug, som det var tilfældet under den tidligere ordning (26).

| 10.28. | Enkeltbetalingsordningen har vist sig at være et effektivt redskab til at give grundlæggende indkomststøtte og samtidig gøre det muligt for landbrugeren at træffe produktionsbeslutninger på baggrund af markedssignaler. Det skyldes, at betalingerne er uafhængige af produktionen og ikke har indflydelse på produktionsbeslutninger. For at være støtteberettigede skal modtagerne, jordlodderne og aktiviteterne leve op til præcise betingelser, der er fastlagt i Rådets forordning, og som er forenelige med Verdenshandelsorganisationens regler, dvs., at de ikke må være knyttet til produktionsfaktorer.

  Behovet for grundlæggende indkomstsikring til »store landbrug« bør ikke systematisk betragtes som værende lavere end andre landbrugs, da indkomst generelt er stærkt afhængig af produktionsformer, input- og outputomkostninger, arbejdet på bedriften osv.


  Betalingsrettighedernes værdi og antal blev beregnet ved hjælp af historiske referenceværdier for produktion og arealer for at sikre en gnidningsløs overgang til afkoblingen af støtte og produktion. Den nuværende fordeling af direkte betalinger mellem landbrugsbedrifterne afspejler derfor blot, at landbrugsarealerne og landbrugsproduktionen ikke er ligeligt fordelt mellem landbrugsbedrifterne i EU.


  Spørgsmålet om omfordeling af støtten mellem landbrugerne og medlemsstaterne overvejes ikke desto mindre i forslagene til lovgivning om den fælles landbrugspolitik efter 2013 og bør også føre til, at støtte udbetalt gennem enkeltbetalingsordningen bliver mere målrettet. For at tilføre udgifterne værdi og kvalitet har Kommissionen foreslået at forbedre og tilføje andre elementer, der dækker nogle af de spørgsmål, som Retten har nævnt i sin særberetning, nemlig ordningens udformning og bedre målretning af støtten. |
| --- | --- |

10.28.

Behovet for grundlæggende indkomstsikring til »store landbrug« bør ikke systematisk betragtes som værende lavere end andre landbrugs, da indkomst generelt er stærkt afhængig af produktionsformer, input- og outputomkostninger, arbejdet på bedriften osv.

Betalingsrettighedernes værdi og antal blev beregnet ved hjælp af historiske referenceværdier for produktion og arealer for at sikre en gnidningsløs overgang til afkoblingen af støtte og produktion. Den nuværende fordeling af direkte betalinger mellem landbrugsbedrifterne afspejler derfor blot, at landbrugsarealerne og landbrugsproduktionen ikke er ligeligt fordelt mellem landbrugsbedrifterne i EU.

Spørgsmålet om omfordeling af støtten mellem landbrugerne og medlemsstaterne overvejes ikke desto mindre i forslagene til lovgivning om den fælles landbrugspolitik efter 2013 og bør også føre til, at støtte udbetalt gennem enkeltbetalingsordningen bliver mere målrettet. For at tilføre udgifterne værdi og kvalitet har Kommissionen foreslået at forbedre og tilføje andre elementer, der dækker nogle af de spørgsmål, som Retten har nævnt i sin særberetning, nemlig ordningens udformning og bedre målretning af støtten.

| 10.29. | Ordningen for geografiske betegnelser er en ordning, der tilsigter at beskytte betegnelser, der identificerer landbrugsprodukter, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber navnlig kan tilskrives deres geografiske oprindelse (f.eks. prosciutto di Parma, Bayerisches Bier osv.). Ordningens succes afhænger blandt andet af producenternes anvendelse af den. Der er mulighed for at tilskynde yderligere producenter til at tilslutte sig ordningen, navnlig i medlemsstater, hvor tilslutningen er ringe. De foreliggende foranstaltninger og anvendte procedurer er imidlertid ikke nok til at tilskynde disse producenter til at deltage (27). |
| --- | --- |

10.29.

Ordningen for geografiske betegnelser er en ordning, der tilsigter at beskytte betegnelser, der identificerer landbrugsprodukter, hvis kvalitet, omdømme eller andre egenskaber navnlig kan tilskrives deres geografiske oprindelse (f.eks. prosciutto di Parma, Bayerisches Bier osv.). Ordningens succes afhænger blandt andet af producenternes anvendelse af den. Der er mulighed for at tilskynde yderligere producenter til at tilslutte sig ordningen, navnlig i medlemsstater, hvor tilslutningen er ringe. De foreliggende foranstaltninger og anvendte procedurer er imidlertid ikke nok til at tilskynde disse producenter til at deltage (27).

| 10.29. | Ordningen er hovedsagelig et system til beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Der er etableret egnede instrumenter og retlige foranstaltninger, og producenterne opfordres til at deltage i ordningen på frivillig basis. Det bekræftes også af producenternes åbenlyse interesse i ordningen: Der er blevet registreret et betydeligt antal produktnavne (over 1 000), svarende til en markedsværdi på over 14,5 mia. euro (i 2008).

  De medlemsstater, der er blevet medlem efter 2004, er stadig i færd med at indhente de øvrige medlemsstater med hensyn til ordningen. Der er iværksat en række initiativer, herunder oplysningskampagner, handelsmesser, og internationale tematiske udstillinger og der er blevet udarbejdet vejledninger til ansøgere om geografiske betegnelser (BOB eller BGB) for yderligere at tiltrække potentielle ansøgere. |
| --- | --- |

10.29.

De medlemsstater, der er blevet medlem efter 2004, er stadig i færd med at indhente de øvrige medlemsstater med hensyn til ordningen. Der er iværksat en række initiativer, herunder oplysningskampagner, handelsmesser, og internationale tematiske udstillinger og der er blevet udarbejdet vejledninger til ansøgere om geografiske betegnelser (BOB eller BGB) for yderligere at tiltrække potentielle ansøgere.

| 10.30. | Som led i den fælles fiskeripolitik yder Kommissionen støtte til medlemsstaterne, for at de kan reducere fiskerflådernes kapacitet med det endelige formål at bevare fiskebestandene. Effektiviteten af denne støtte begrænses af problemer med udformningen. F.eks. konstaterede Retten, at støtteberettigelses- og udvælgelseskriterierne i oplægningsordningerne for fiskerfartøjer ikke var særlig målrettede, hvilket betød, at nogle fiskerfartøjer blev ophugget, selv om dette kun havde ringe, hvis overhovedet nogen, indvirkning på de fiskebestande, som ordningerne var rettet mod (28). |
| --- | --- |

10.30.

Som led i den fælles fiskeripolitik yder Kommissionen støtte til medlemsstaterne, for at de kan reducere fiskerflådernes kapacitet med det endelige formål at bevare fiskebestandene. Effektiviteten af denne støtte begrænses af problemer med udformningen. F.eks. konstaterede Retten, at støtteberettigelses- og udvælgelseskriterierne i oplægningsordningerne for fiskerfartøjer ikke var særlig målrettede, hvilket betød, at nogle fiskerfartøjer blev ophugget, selv om dette kun havde ringe, hvis overhovedet nogen, indvirkning på de fiskebestande, som ordningerne var rettet mod (28).

| 10.30. | De sager, som Retten har analyseret, er blevet revideret og drøftet med medlemsstaterne. Medlemsstaterne foretager ændrende indgreb, herunder inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, hvor det måtte være nødvendigt. |
| --- | --- |

10.30.

EU-merværdi: Den værdi, der berettiger en EU-intervention

| 10.31. | Kommissionen har defineret EU-merværdi som den værdi, der følger af et EU-tiltag og forøger den værdi, der ellers ville være opnået ved en enkelt medlemsstats handling (29). Retten har tidligere fremført, at en definition af dette begreb bør baseres på de principper, der er gengivet i tekstboks 10.2, og anbefalet, at det defineres i en passende politisk erklæring eller EU-retsakt som en vejledning, EU's politiske myndigheder kan bruge, når de fastlægger udgiftsprioriteter (30). |
| --- | --- |

10.31.

Kommissionen har defineret EU-merværdi som den værdi, der følger af et EU-tiltag og forøger den værdi, der ellers ville være opnået ved en enkelt medlemsstats handling (29). Retten har tidligere fremført, at en definition af dette begreb bør baseres på de principper, der er gengivet i tekstboks 10.2, og anbefalet, at det defineres i en passende politisk erklæring eller EU-retsakt som en vejledning, EU's politiske myndigheder kan bruge, når de fastlægger udgiftsprioriteter (30).

| 10.31. | Kommissionen ønsker at understrege, at begrebet EU-merværdi kan anvendes i mange forskellige sammenhænge såsom i akademiske overvejelser om EU-budgettet, til definition af mål og/eller kriterier for udvælgelse af projekter i specifikke EU-programmer, i finansforordningens bestemmelser og i evalueringen af eksisterende programmer. Men Kommissionen finder også, at et politisk projekts merværdi overskrider, hvad man kan vise alene ved brug af tal.

  Et af formålene med det omtalte arbejdsdokument var at forklare merværdien af at have et EU-budget og at give mange eksempler på, hvordan det fungerer i praksis i medlemsstaterne, således at EU's beslutningstagende organer kan referere sig til det grundlag, der er nødvendigt for at prioritere udgifterne.


  Desuden udgør Kommissionens konsekvensanalyseproces dokumentationsmateriale for politiske beslutningstagere, hvad angår fordelene og ulemperne ved mulige politiske valg, ved at vurdere disses potentielle konsekvenser. Dermed drejer processen sig også om merværdien af Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

10.31.

Et af formålene med det omtalte arbejdsdokument var at forklare merværdien af at have et EU-budget og at give mange eksempler på, hvordan det fungerer i praksis i medlemsstaterne, således at EU's beslutningstagende organer kan referere sig til det grundlag, der er nødvendigt for at prioritere udgifterne.

Desuden udgør Kommissionens konsekvensanalyseproces dokumentationsmateriale for politiske beslutningstagere, hvad angår fordelene og ulemperne ved mulige politiske valg, ved at vurdere disses potentielle konsekvenser. Dermed drejer processen sig også om merværdien af Kommissionens forslag.

De principper, Retten foreslår som basis for begrebet EU-merværdi:

| — | Udgifter, som afholdes i Den Europæiske Union over Unionens budget, skal give EU og unionsborgerne klare og synlige fordele, som ikke kunne være opnået ved hjælp af udgifter på nationalt, regionalt eller lokalt plan, men på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan opnås på EU-plan |
| --- | --- |

—

Udgifter, som afholdes i Den Europæiske Union over Unionens budget, skal give EU og unionsborgerne klare og synlige fordele, som ikke kunne være opnået ved hjælp af udgifter på nationalt, regionalt eller lokalt plan, men på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan opnås på EU-plan

| — | Udgifter, der har grænseoverskridende virkninger eller vedrører fælles interesser, er ved en umiddelbar betragtning en »stærkere kandidat« til EU-foranstaltninger end udgifter med begrænsede geografiske virkninger |
| --- | --- |

—

Udgifter, der har grænseoverskridende virkninger eller vedrører fælles interesser, er ved en umiddelbar betragtning en »stærkere kandidat« til EU-foranstaltninger end udgifter med begrænsede geografiske virkninger

| — | En rimelig koncentration af udgifterne vil umiddelbart kunne støtte målet om at tilføre merværdi |
| --- | --- |

—

En rimelig koncentration af udgifterne vil umiddelbart kunne støtte målet om at tilføre merværdi

| — | Også med hensyn til udgifter uden for Unionen, f.eks. udviklingsbistand, er det sandsynligt, at merværdien kan øges ved en selektiv tilgang, f.eks. ved at fokusere på koordinering af udviklingsbistand i områder, hvor der er global donortilslutning, og ved at fokusere på aktiviteter, hvor EU's ekspertise har særlig værdi (31). |
| --- | --- |

—

Også med hensyn til udgifter uden for Unionen, f.eks. udviklingsbistand, er det sandsynligt, at merværdien kan øges ved en selektiv tilgang, f.eks. ved at fokusere på koordinering af udviklingsbistand i områder, hvor der er global donortilslutning, og ved at fokusere på aktiviteter, hvor EU's ekspertise har særlig værdi (31).

Kommissionen finder, at merværdien af et politisk projekt bør udgøre et vigtigt kriterium for, om det er berettiget at give penge ud på EU-plan.

Kommissionen har allerede vurderet merværdien af de foreslåede udgifter på alle politikområder, da den fremsatte forslag til EU's budget for perioden 2007-2013, og anvendte følgende kriterier:

| — | effekt: hvor en indsats på EU-plan er den eneste mulighed for at nå resultater |
| --- | --- |

—

effekt: hvor en indsats på EU-plan er den eneste mulighed for at nå resultater

| — | effektivitet: hvor EU giver mere for pengene |
| --- | --- |

—

effektivitet: hvor EU giver mere for pengene

| — | synergi: hvor en indsats fra EU's side er nødvendig for at supplere, stimulere og forstærke foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

synergi: hvor en indsats fra EU's side er nødvendig for at supplere, stimulere og forstærke foranstaltninger.

Kommissionen udformede både de nye flerårige finansielle rammer og sektorspecifikke instrumenter og programmer på en måde, der sikrer, at:

| — | målsætningerne bedre kan opnås gennem EU-støtte |
| --- | --- |

—

målsætningerne bedre kan opnås gennem EU-støtte

| — | der skabes synlighed om EU-støtten |
| --- | --- |

—

der skabes synlighed om EU-støtten

| — | EU-merværdien er iøjnefaldende |
| --- | --- |

—

EU-merværdien er iøjnefaldende

| — | samling af ressourcerne på EU-plan giver stordriftsfordele og bedre resultater. |
| --- | --- |

—

samling af ressourcerne på EU-plan giver stordriftsfordele og bedre resultater.

I Kommissionens meddelelse om dagsordenen for forandring fra oktober 2011 og de efterfølgende konklusioner fra Rådet af 14. maj 2012 anbefales det i højere grad at målrette støtten til de lande, som har mest brug for hjælp, og et begrænset antal sektorer, hvor virkningen er størst, og EU-merværdien fremgår klart.

| 10.32. | Retten har udtalt, at udgiftsprogrammer, som ikke tilfører EU-merværdi, pr. definition ikke kan formodes at være en produktiv og effektiv måde at anvende EU-skatteborgernes penge på (32). I sine særberetninger fra 2011 beskriver Retten tilfælde, hvor det i bedste fald var tvivlsomt, om der var tilført EU-merværdi: |
| --- | --- |

10.32.

Retten har udtalt, at udgiftsprogrammer, som ikke tilfører EU-merværdi, pr. definition ikke kan formodes at være en produktiv og effektiv måde at anvende EU-skatteborgernes penge på (32). I sine særberetninger fra 2011 beskriver Retten tilfælde, hvor det i bedste fald var tvivlsomt, om der var tilført EU-merværdi:

| 10.32. | Kommissionen er af den mening, at evalueringen af udgiftsprogrammernes merværdi skal udføres med hensyntagen til de fastsatte mål og de kriterier, der blev anvendt, da Kommissionens forslag oprindelig blev undersøgt (se tekstboks 10.2). |
| --- | --- |

10.32.

| — | Der var ingen dokumentation for, at garantifaciliteten for små og mellemstore virksomheder (SMV-garantifaciliteten) tilførte EU-merværdi, for facilitetens resultater kunne også være opnået med finansiering fra nationale ordninger (33). |
| --- | --- |

—

Der var ingen dokumentation for, at garantifaciliteten for små og mellemstore virksomheder (SMV-garantifaciliteten) tilførte EU-merværdi, for facilitetens resultater kunne også være opnået med finansiering fra nationale ordninger (33).

| — | Kommissionen tager allerede hensyn til bemærkningen i drøftelserne og tilrettelæggelsen af den næste generation af finansielle instrumenter i den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2013, i forbindelse med hvilket sikring af EU-merværdi er et af de centrale principper, der skal tages højde for ved alle forslag om instrumenter. |
| --- | --- |

—

| — | I forbindelse med de turismeprojekter, der blev samfinansieret af EFRU, var det vanskeligt at vurdere omfanget af EU-merværdien, fordi der manglede et hensigtsmæssigt system til opstilling af målsætninger og overvågning af resultater (34). |
| --- | --- |

—

I forbindelse med de turismeprojekter, der blev samfinansieret af EFRU, var det vanskeligt at vurdere omfanget af EU-merværdien, fordi der manglede et hensigtsmæssigt system til opstilling af målsætninger og overvågning af resultater (34).

| — | Kommissionen noterer sig, at Rettens forvaltningsrevision konstaterede en høj beskæftigelseseffekt af de undersøgte turismeprojekter. |
| --- | --- |

—

| — | Med hensyn til EU's støtte til nedlæggelse af kernekraftværker i tre medlemsstater konkluderede Retten, at politikrammerne var relativt løse, og den anbefalede at basere en eventuel beslutning om at yde yderligere finansiel bistand på en evaluering af en sådan interventions EU-merværdi (35). |
| --- | --- |

—

Med hensyn til EU's støtte til nedlæggelse af kernekraftværker i tre medlemsstater konkluderede Retten, at politikrammerne var relativt løse, og den anbefalede at basere en eventuel beslutning om at yde yderligere finansiel bistand på en evaluering af en sådan interventions EU-merværdi (35).

| — | Kommissionen finder, at programmernes EU-merværdi fremgik tydeligt. Uden disse programmer ville det have været ekstremt vanskeligt at nå det overordnede mål om væsentligt at forbedre den nukleare sikkerhed i EU og at hjælpe medlemsstaterne til at afhjælpe konsekvenserne af tidlig lukning.

  Den 24. november 2011 stillede Kommissionen forslag om Rådets forordning om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (KOM(2011) 783) i perioden 2014-2020. Med forslaget fulgte en omfattende konsekvensanalyse, herunder en vurdering af EU-merværdien. |
| --- | --- |

—

Den 24. november 2011 stillede Kommissionen forslag om Rådets forordning om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen og Slovakiet (KOM(2011) 783) i perioden 2014-2020. Med forslaget fulgte en omfattende konsekvensanalyse, herunder en vurdering af EU-merværdien.

| 10.33. | I sine seneste udtalelser har Retten gjort opmærksom på svagheder med hensyn til Kommissionens fastlæggelse af politiske mål i form af resultater, der tilsigtes opfyldt ved hjælp af EU-midlerne (36). Uden klare mål for de forventede resultater vil det fortsat være svært for Kommissionen at dokumentere, at dens udgifter tilfører EU-merværdi — og dermed svært at give sikkerhed for, at udgifterne anvendes produktivt og effektivt. |
| --- | --- |

10.33.

I sine seneste udtalelser har Retten gjort opmærksom på svagheder med hensyn til Kommissionens fastlæggelse af politiske mål i form af resultater, der tilsigtes opfyldt ved hjælp af EU-midlerne (36). Uden klare mål for de forventede resultater vil det fortsat være svært for Kommissionen at dokumentere, at dens udgifter tilfører EU-merværdi — og dermed svært at give sikkerhed for, at udgifterne anvendes produktivt og effektivt.

| 10.33. | Det er et af Kommissionens hovedmål med forslagene »Et budget for EU 2020« til fastlæggelse af Unionens langsigtede strategiske mål, der indeholder budgettet for de kommende syv år, at øge fokus på performance og resultater.

  Således er alle programmerne og instrumenterne i forslaget om den flerårige finansielle ramme blevet udformet, så de sikrer, at deres resultater og virkninger bidrager væsentligt til at nå EU's centrale strategiske mål. Med andre ord fremhæves de forventede resultater og den forventede performance. |
| --- | --- |

10.33.

Således er alle programmerne og instrumenterne i forslaget om den flerårige finansielle ramme blevet udformet, så de sikrer, at deres resultater og virkninger bidrager væsentligt til at nå EU's centrale strategiske mål. Med andre ord fremhæves de forventede resultater og den forventede performance.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 10.34. | Den proces, hvorved Kommissionens GD'er udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, er under udvikling. Retten konstaterede, at der er tegn på forbedringer sammenlignet med det foregående år (punkt 10.7). |
| --- | --- |

10.34.

Den proces, hvorved Kommissionens GD'er udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, er under udvikling. Retten konstaterede, at der er tegn på forbedringer sammenlignet med det foregående år (punkt 10.7).

| 10.34. | Kommissionen stræber efter til stadighed at forbedre ansvarlighedsrapporternes kvalitet og tydelighed. |
| --- | --- |

10.34.

| 10.35. | Der er stadig problemer med relevans, især når det gælder sammenhængen mellem målsætninger og indikatorer, fastsættelsen af meningsfulde kvantificerede mål og den årlige måling af fremskridt. Retten konstaterede ligesom sidste år, at de tre undersøgte GD'er ikke rapporterer om sparsommelighed og produktivitet i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 10.8-10.12). |
| --- | --- |

10.35.

Der er stadig problemer med relevans, især når det gælder sammenhængen mellem målsætninger og indikatorer, fastsættelsen af meningsfulde kvantificerede mål og den årlige måling af fremskridt. Retten konstaterede ligesom sidste år, at de tre undersøgte GD'er ikke rapporterer om sparsommelighed og produktivitet i del 1 i de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 10.8-10.12).

| 10.35. | Kommissionen forbedrede de stående instrukser for de årlige aktivitetsrapporter for 2011, hvad angår virkning og effektivitet, og anmodede generaldirektoraterne om på eget initiativ at tilføje indikatorer vedrørende forsvarlig økonomisk forvaltning i del 3. Flere generaldirektorater rapporterede tilbage herom i 2011. |
| --- | --- |

10.35.

| 10.36. | GD AGRI og GD REGIO anvender generelt målsætningerne, indikatorerne og målene fra deres forvaltningsplaner til rapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter, og de er generelt de samme som året før. Der er dog tilfælde, hvor der er foretaget ændringer, og de er ikke altid forklaret (jf. punkt 10.13-10.16). |
| --- | --- |

10.36.

GD AGRI og GD REGIO anvender generelt målsætningerne, indikatorerne og målene fra deres forvaltningsplaner til rapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter, og de er generelt de samme som året før. Der er dog tilfælde, hvor der er foretaget ændringer, og de er ikke altid forklaret (jf. punkt 10.13-10.16).

| 10.36. | Kommissionen er enig i, at ændringer i forrige års årlige aktivitetsrapport kræver en forklaring. Kommissionen finder imidlertid, at den har givet tilstrækkelige forklaringer i den henseende. |
| --- | --- |

10.36.

| 10.37. | Lovgivningsmæssige og praktiske begrænsninger forringede pålideligheden af de oplysninger, som GD'erne indhentede fra medlemsstaterne vedrørende programmer under delt forvaltning. Der træffes i øjeblikket foranstaltninger, som skal give medlemsstaterne incitamenter til at indsende relevante, sammenlignelige og pålidelige resultatdata vedrørende fondene i den fælles strategiske ramme i den kommende programmeringsperiode, og erfaringerne med disse kan måske være nyttige fremover. Der er desuden et tidsmæssigt problem (jf. punkt 10.17 og 10.18). |
| --- | --- |

10.37.

Lovgivningsmæssige og praktiske begrænsninger forringede pålideligheden af de oplysninger, som GD'erne indhentede fra medlemsstaterne vedrørende programmer under delt forvaltning. Der træffes i øjeblikket foranstaltninger, som skal give medlemsstaterne incitamenter til at indsende relevante, sammenlignelige og pålidelige resultatdata vedrørende fondene i den fælles strategiske ramme i den kommende programmeringsperiode, og erfaringerne med disse kan måske være nyttige fremover. Der er desuden et tidsmæssigt problem (jf. punkt 10.17 og 10.18).

| 10.37. | Kommissionen vil fortsætte og intensivere sine kvalitetskontroller af medlemsstaternes indberetninger om den nuværende programmeringsperiode. Kommissionen betragter det imidlertid ikke som en udfordring at sikre oplysningernes aktualitet.

  Den syvårige programmeringsperiode taget i betragtning er oplysninger, der er tilgængelige 16 måneder efter årets udløb, stadig brugbare i forbindelse med tilpasning af programmer, der måtte vise tegn på utilstrækkelig performance (se svar til afsnit 10.18). |
| --- | --- |

10.37.

Den syvårige programmeringsperiode taget i betragtning er oplysninger, der er tilgængelige 16 måneder efter årets udløb, stadig brugbare i forbindelse med tilpasning af programmer, der måtte vise tegn på utilstrækkelig performance (se svar til afsnit 10.18).

| 10.38. | Med hensyn til de tre analyseområder, der er omhandlet i dette kapitel, konstaterede Retten følgende i sine særberetninger fra 2011: |
| --- | --- |

10.38.

Med hensyn til de tre analyseområder, der er omhandlet i dette kapitel, konstaterede Retten følgende i sine særberetninger fra 2011:

10.38.

| a) | Ofte foreligger der ingen behovsvurderinger af høj kvalitet, selv om sådanne vurderinger er væsentlige for at sikre, at EU-udgifterne målrettes mod de (geografiske eller emnemæssige) områder, hvor behovene er størst (punkt 10.22-10.24). |
| --- | --- |

a)

Ofte foreligger der ingen behovsvurderinger af høj kvalitet, selv om sådanne vurderinger er væsentlige for at sikre, at EU-udgifterne målrettes mod de (geografiske eller emnemæssige) områder, hvor behovene er størst (punkt 10.22-10.24).

| a) | Kommissionen er enig i, at en forsvarlig behovsanalyse udgør en vigtig del af programcyklussen, og analyserer grundigt de sager, hvor Retten har fundet, at der ikke var blevet udført en tilstrækkeligt grundig behovsanalyse. |
| --- | --- |

a)

| b) | Nogle programmer har udformningssvagheder, som indvirker negativt på Kommissionens evne til at konstatere og rapportere om resultaterne og effekten af EU-udgifterne (punkt 10.25-10.30). |
| --- | --- |

b)

Nogle programmer har udformningssvagheder, som indvirker negativt på Kommissionens evne til at konstatere og rapportere om resultaterne og effekten af EU-udgifterne (punkt 10.25-10.30).

| b) | Kommissionen erkender vigtigheden af projekters udformning, men er ikke enig i alle Rettens vurderinger med hensyn til de sager, der nævnes i afsnit 10.25-10.30. Kommissionen analyserer imidlertid grundigt Rettens vurderinger i denne henseende og tilpasser sin praksis, hvor det måtte være hensigtsmæssigt, for at forbedre projekters udformning yderligere. |
| --- | --- |

b)

| c) | Det er en udfordring for Kommissionen at dokumentere, at EU-udgifterne tilfører EU-merværdi (punkt 10.31-10.33). |
| --- | --- |

c)

Det er en udfordring for Kommissionen at dokumentere, at EU-udgifterne tilfører EU-merværdi (punkt 10.31-10.33).

| c) | Kommissionen har indarbejdet de principper, der blev opstillet i revisionen af budgettet for 2010, i udformningen af den næste flerårige finansielle ramme, herunder navnlig øget fokus på EU-budgettets merværdi. |
| --- | --- |

c)

Anbefalinger

| 10.39. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

10.39.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at:

10.39.

| — | Anbefaling 1: Kommissionen ved udformningen af nye udgiftsprogrammer forsøger at fokusere sine aktiviteter på de resultater og den effekt, som den ønsker at opnå. Hvis det ikke umiddelbart er muligt at måle resultaterne og effekten, bør Kommissionen opstille indikatorer og delmål baseret på »SMART-målsætninger« (37), der kan dokumentere, at aktiviteterne støtter opfyldelsen af de ønskede mål. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen ved udformningen af nye udgiftsprogrammer forsøger at fokusere sine aktiviteter på de resultater og den effekt, som den ønsker at opnå. Hvis det ikke umiddelbart er muligt at måle resultaterne og effekten, bør Kommissionen opstille indikatorer og delmål baseret på »SMART-målsætninger« (37), der kan dokumentere, at aktiviteterne støtter opfyldelsen af de ønskede mål.

Kommissionen er enig med Rettens anbefaling og har som beskrevet allerede taget forholdsregler i den henseende.

Kommissionen har indarbejdet de principper, der blev opstillet i revisionen af budgettet for 2010, i udformningen af den næste flerårige finansielle ramme:

| — | fokus på at virkeliggøre de centrale politiske mål |
| --- | --- |

—

fokus på at virkeliggøre de centrale politiske mål

| — | fokus på EU-merværdi |
| --- | --- |

—

fokus på EU-merværdi

| — | fokus på virkninger og resultater |
| --- | --- |

—

fokus på virkninger og resultater

| — | opnå gensidige fordele på tværs af EU. |
| --- | --- |

—

opnå gensidige fordele på tværs af EU.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om at forbedre kvaliteten af de indsendte data og sikre, at de er aktuelle. Navnlig bør den trække på erfaringerne med de foranstaltninger, der træffes med hensyn til fondene i den fælles strategiske ramme for at give medlemsstaterne incitamenter til at indsende resultatdata af høj kvalitet. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om at forbedre kvaliteten af de indsendte data og sikre, at de er aktuelle. Navnlig bør den trække på erfaringerne med de foranstaltninger, der træffes med hensyn til fondene i den fælles strategiske ramme for at give medlemsstaterne incitamenter til at indsende resultatdata af høj kvalitet.

Kommissionen er enig i, at samarbejde med medlemsstaterne er vigtigt for at forbedre oplysningernes kvalitet og rettidige indberetning. Kommissionen har i forlængelse af en kontroløvelse foretaget i samarbejde med medlemsstaterne, der skulle bekræfte, at de elektronisk indberettede indikatorer var korrekte, tillid til, at der fortsat vil ske forbedringer i oplysningernes kvalitet. Under indberetningsordningerne i de nuværende og de foreslåede fremtidige forordninger vil oplysningerne for det foregående år imidlertid ikke være tilgængelige før det følgende års april måned.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, dokumenterer og rapporterer om, hvordan den sikrer EU-merværdi. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, dokumenterer og rapporterer om, hvordan den sikrer EU-merværdi.

Alle Kommissionens specifikke forslag til den lovgivende myndighed fastsætter generelle og specifikke mål, som, hvis de nås, vil bidrage til at styrke EU-merværdien af de foreslåede finansielle instrumenter.

---

(1)  Artikel 318 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (EUT C 83 af 30.3.2010) fastsætter, at Kommissionen skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået.

(2)  Det er fastsat i artikel 60, stk. 7, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), at de årlige aktivitetsrapporter »skal redegøre for resultaterne af de gennemførte transaktioner i forhold til de opstillede mål og for de dermed forbundne risici samt for, hvordan de disponible ressourcer er udnyttet, og for det interne kontrolsystems effektivitet og produktivitet«.

(3)  Rettens særberetninger dækker både EU-budgettet og De Europæiske Udviklingsfonde.

(4)  Finansforordningens artikel 27.

(5)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (COM(2012) 40 final).

(6)  Artikel 318 og 319 i TEUF.

(7)  Udtalelse nr. 4/2012 om Kommissionens rapport om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået, jf. artikel 318 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 179 af 20.6.2012).

(8)  Retten undersøgte også GD AGRI's og GD REGIO's årlige aktivitetsrapporter i forbindelse med sin årsberetning for 2010. EuropeAid blev oprettet i januar 2011 ved sammenlægning af GD for Udvikling og Forbindelser med Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (GD DEV) og Samarbejdskontoret EuropeAid (GD AIDCO).

(9)  GD AGRI: 56,2 milliarder euro, GD REGIO: 32,9 milliarder euro, EuropeAid: 4,1 milliard euro.

(10)  Retten foretog kun en begrænset gennemgang vedrørende dette aspekt — jf. punkt 10.17.

(11)  På grund af tidspunktet for offentliggørelsen af Rettens årsberetning har Kommissionens generaldirektorater kun begrænset tid til at tage hensyn til Rettens bemærkninger i forbindelse med deres årlige aktivitetsrapporter.

(12)  GD AGRI: fem indikatorer — EuropeAid: fem indikatorer — GD REGIO: én indikator.

(13)  Der er tale om følgende fonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).

(14)  Vedtagelse af en beretning betyder, at den godkendes til offentliggørelse. Selve offentliggørelsen, efter layout og oversættelse osv., finder normalt sted ca. to måneder senere.

(15)  Revisionsrettens særberetninger kan findes på Rettens websted: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/ auditreportsandopinions/specialreports

(16)  Udtalelse nr. 7/2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT C 47 af 17.2.2012) og udtalelse nr. 1/2012 om visse forslag til forordninger vedrørende den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 (http://eca.europa.eu).

(17)  Årsberetningen for regnskabsåret 2010, punkt 8.36.

(18)  Særberetning nr. 14/2011 »Har EU's bistand forbedret Kroatiens kapacitet til at forvalte eftertiltrædelsesstøtte?«, punkt 17 (http://eca.europa.eu).

(19)  Særberetning nr. 9/2011 »Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?«, punkt 56 a) (http://eca.europa.eu).

(20)  Særberetning nr. 16/2011 »EU's finansielle bistand til nedlæggelse af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og Slovakiet: resultater og fremtidige udfordringer«, punkt 26 og figur 7 (http://eca.europa.eu).

(21)  Særberetning nr. 9/2011, punkt 56 b).

(22)  Særberetning nr. 7/2011 »Er støtten til miljøvenligt landbrug udformet og forvaltet godt?«, punkt 72 og 78 (http://eca.europa.eu).

(23)  Der er tale om dødvægt, hvis en foranstaltning bruges til at støtte modtagere, der ville have handlet på samme måde uden støtte.

(24)  Særberetning nr. 10/2011 »Er ordningerne for skolemælk og skolefrugt effektive?«, punkt 53 (http://eca.europa.eu).

(25)  Særberetning nr. 3/2011 »Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande«, punkt 23, 24 og 48 (http://eca.europa.eu).

(26)  Særberetning nr. 5/2011 »Enkeltbetalingsordningen (SPS): emner, der bør tages op til behandling, for at den økonomiske forvaltning kan blive mere forsvarlig«, punkt 44 (http://eca.europa.eu).

(27)  Særberetning nr. 11/2011 »Er ordningen for geografiske betegnelser udformet, og forvaltes den på en måde, som sikrer, at ordningen er effektiv?«, punkt 61 (http://eca.europa.eu).

(28)  Særberetning nr. 12/2011 »Har EU's foranstaltninger bidraget til at tilpasse fiskerflådernes kapacitet til de disponible fiskerimuligheder?«, punkt 51-58 og 76 (http://eca.europa.eu).

(29)  Afsnit 1.1 i Kommissionens arbejdsdokument »The added value of the EU budget«, SEK(2011) 867 endelig, der ledsager Kommissionens meddelelse Et budget for Europa 2020, KOM(2011) 500 endelig.

(30)  Udtalelse nr. 1/2010 »Forbedring af den finansielle forvaltning af Den Europæiske Unions budget: risici og udfordringer«, punkt 18 (http://eca.europa.eu).

(31)  »Response by the European Court of Auditors to the Commission's communication »Reforming the Budget, Changing Europe« «, punkt 8, april 2008.

(32)  Udtalelse nr. 7/2011, punkt 9.

(33)  Særberetning nr. 4/2011 »Revision af SMV-garantifaciliteten«, punkt 104 (http://eca.europa.eu).

(34)  Særberetning nr. 6/2011 »Var de turismeprojekter, der blev samfinansieret af EFRU, effektive?«, punkt 46 (http://eca.europa.eu).

(35)  Særberetning nr. 16/2011, punkt 42 b).

(36)  Udtalelse nr. 7/2011, punkt 10, og udtalelse nr. 1/2012, punkt 8 og 151.

(37)  Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte. Jf. Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2010, punkt 8.33.

(38)  Et kiloton olieækvivalent (ktoe) er den mængde energi, der frigøres ved forbrænding af et kiloton råolie.

---

| 12.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/243 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/243

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF’s) AKTIVITETER

2012/C 344/02

Årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF’s) aktiviteter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

Kapitel I — Gennemførelsen af 8., 9. og 10. EUF

Finansiel gennemførelse

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8. til 10. Europæiske Udviklingsfond

Kapitel II — Rettens revisionserklæring om EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Regnskabernes rigtighed

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Denne årsberetning indeholder Rettens vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  Tabel 1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

1.

Denne årsberetning indeholder Rettens vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2011 gives i
  Tabel 1
  .

Tabel 1 —   De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger i 2011 | Forvaltningsmåde |
| De europæiske udviklingsfonde | 8. EUF | Administrative udgifter | 0 | |
| Aktionsudgifter | | |
| Projekter | 8 | Direkte central forvaltning |
| Budgetstøtte | 0 | Direkte central forvaltning |
| Projekter | 19 | Indirekte central forvaltning |
| Projekter | 59 | Decentral forvaltning |
| Projekter | 3 | Fælles forvaltning |
| | 89 | |
| 9. EUF | Administrative udgifter | 3 | |
| Aktionsudgifter | | |
| Projekter | 112 | Direkte central forvaltning |
| Budgetstøtte | 77 | Direkte central forvaltning |
| Projekter | –4 | Indirekte central forvaltning |
| Projekter | 591 | Decentral forvaltning |
| Projekter | 127 | Fælles forvaltning |
| | 906 | |
| 10. EUF | Administrative udgifter | 90 | |
| Aktionsudgifter | | |
| Projekter | 210 | Direkte central forvaltning |
| Budgetstøtte | 660 | Direkte central forvaltning |
| Projekter | 29 | Indirekte central forvaltning |
| Projekter | 407 | Decentral forvaltning |
| Projekter | 483 | Fælles forvaltning |
| | 1 879 | |
| Administrative udgifter i alt | 93 | |
| Aktionsudgifter i alt (projekter) | 2 044 | |
| Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte) | 737 | |
| Betalinger i alt
   (43) | 2 874 | |
| Specifikke forpligtelser i alt
   (43)
   (44) | 2 509 | |
| Samlede forpligtelser i alt
   (43)
   (44) | 3 049 | |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra GD DEVCO. |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger i 2011

Forvaltningsmåde

De europæiske udviklingsfonde

8. EUF

Administrative udgifter

0

Aktionsudgifter

Projekter

8

Direkte central forvaltning

Budgetstøtte

0

Direkte central forvaltning

Projekter

19

Indirekte central forvaltning

Projekter

59

Decentral forvaltning

Projekter

3

Fælles forvaltning

89

9. EUF

Administrative udgifter

3

Aktionsudgifter

Projekter

112

Direkte central forvaltning

Budgetstøtte

77

Direkte central forvaltning

Projekter

–4

Indirekte central forvaltning

Projekter

591

Decentral forvaltning

Projekter

127

Fælles forvaltning

906

10. EUF

Administrative udgifter

90

Aktionsudgifter

Projekter

210

Direkte central forvaltning

Budgetstøtte

660

Direkte central forvaltning

Projekter

29

Indirekte central forvaltning

Projekter

407

Decentral forvaltning

Projekter

483

Fælles forvaltning

1 879

Administrative udgifter i alt

93

Aktionsudgifter i alt (projekter)

2 044

Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte)

737

Betalinger i alt
   (43)

2 874

Specifikke forpligtelser i alt
   (43)
   (44)

2 509

Samlede forpligtelser i alt
   (43)
   (44)

3 049

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra GD DEVCO.

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

| 2. | EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for a periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme om Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den har som centralt mål at mindske og med tiden udrydde fattigdom i samspil med målet om at fremme bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-staterne og OLT i verdensøkonomien. Den er baseret på tre indbyrdes komplementerende søjler:






  — | udviklingssamarbejde |
| --- | --- | --- |

2.

EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for a periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme om Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den har som centralt mål at mindske og med tiden udrydde fattigdom i samspil med målet om at fremme bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-staterne og OLT i verdensøkonomien. Den er baseret på tre indbyrdes komplementerende søjler:

—

udviklingssamarbejde

| — | økonomisk og handelsmæssigt samarbejde |
| --- | --- |

—

økonomisk og handelsmæssigt samarbejde

| — | den politiske dimension. |
| --- | --- |

—

den politiske dimension.

| 3. | EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes uden for EU’s almindelige budget. Europa-Kommissionen er ansvarlig for den finansielle gennemførelse af foranstaltninger, der finansieres med midler fra EUF. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes uden for EU’s almindelige budget. Europa-Kommissionen er ansvarlig for den finansielle gennemførelse af foranstaltninger, der finansieres med midler fra EUF. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1)
   (2).

| 3. | Det sikres, at investeringsfaciliteten gennemføres forsvarligt, og at der er åbenhed omkring denne, gennem offentliggørelsen af investeringsfacilitetens årsberetning, den årlige eksterne finansielle revision og Revisionsrettens overvågning af facilitetens aktiviteter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De foranstaltninger, der finansieres af den enkelte EUF, programmeres ved begyndelsen af den pågældende periode. Et landestrategidokument, der udarbejdes af Kommissionen og den berørte AVS-stat eller det berørte OLT efter høring af en bred vifte af aktører i udviklingsprocessen, udstikker landets udviklingsmål og -strategier på mellemlang sigt. Det angiver også den programmerbare finansielle tildeling fra EU, som landet eller den regionale organisation kan opnå. |
| --- | --- |

4.

De foranstaltninger, der finansieres af den enkelte EUF, programmeres ved begyndelsen af den pågældende periode. Et landestrategidokument, der udarbejdes af Kommissionen og den berørte AVS-stat eller det berørte OLT efter høring af en bred vifte af aktører i udviklingsprocessen, udstikker landets udviklingsmål og -strategier på mellemlang sigt. Det angiver også den programmerbare finansielle tildeling fra EU, som landet eller den regionale organisation kan opnå.

| 5. | Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) blev oprettet den 1. december 2010. Sammen med de relevante tjenestegrene i Kommissionen forbereder den Kommissionens afgørelser om landebevillinger, lande- og regionsstrategidokumenter samt nationale og regionale vejledende programmer som led i programmeringscyklussen vedrørende de fleste udenrigspolitiske instrumenter. |
| --- | --- |

5.

Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) blev oprettet den 1. december 2010. Sammen med de relevante tjenestegrene i Kommissionen forbereder den Kommissionens afgørelser om landebevillinger, lande- og regionsstrategidokumenter samt nationale og regionale vejledende programmer som led i programmeringscyklussen vedrørende de fleste udenrigspolitiske instrumenter.

| 6. | Efter oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten og omstruktureringen af Kommissionen i 2011 kombinerede det nyoprettede Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (EuropeAid) den politiske ekspertise i det tidligere Generaldirektorat for Udvikling og Forbindelser med Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet med gennemførelsesressourcerne i det tidligere Samarbejdskontor EuropeAid. I juni 2011 trådte den nye organisationsstruktur for EuropeAid i kraft, og der blev udarbejdet nye opgavebeskrivelser på generaldirektorats-, direktorats- og enhedsplan. EuropeAid implementerer en bred vifte af Kommissionens instrumenter for bistand til tredjelande (3), der finansieres af EUF og over det almindelige budget (4). I 2011 blev næsten alle EUF-interventionerne forvaltet af EuropeAid. En beskeden andel af EUF-projekterne (5) vedrørte humanitær bistand og blev forvaltet af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO). |
| --- | --- |

6.

Efter oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten og omstruktureringen af Kommissionen i 2011 kombinerede det nyoprettede Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (EuropeAid) den politiske ekspertise i det tidligere Generaldirektorat for Udvikling og Forbindelser med Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet med gennemførelsesressourcerne i det tidligere Samarbejdskontor EuropeAid. I juni 2011 trådte den nye organisationsstruktur for EuropeAid i kraft, og der blev udarbejdet nye opgavebeskrivelser på generaldirektorats-, direktorats- og enhedsplan. EuropeAid implementerer en bred vifte af Kommissionens instrumenter for bistand til tredjelande (3), der finansieres af EUF og over det almindelige budget (4). I 2011 blev næsten alle EUF-interventionerne forvaltet af EuropeAid. En beskeden andel af EUF-projekterne (5) vedrørte humanitær bistand og blev forvaltet af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO).

| 7. | EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (6), som forvaltes på en af følgende tre gennemførelsesmåder (7) (jf.
  tabel 1
  ):






  a) | Central forvaltning (42 % af betalingerne i 2011), hvor Kommissionen gennemfører bistandsaktiviteterne direkte |
| --- | --- | --- |

7.

EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (6), som forvaltes på en af følgende tre gennemførelsesmåder (7) (jf.
  tabel 1
  ):

a)

Central forvaltning (42 % af betalingerne i 2011), hvor Kommissionen gennemfører bistandsaktiviteterne direkte

| b) | Fælles forvaltning (21 % af betalingerne i 2011), hvor internationale organisationer er ansvarlige for at gennemføre de aktioner, der finansieres af Den Europæiske Union, på betingelse af, at organisationernes regnskabsførelse, revision, kontrol og procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. EuropeAids vigtigste partnere er FN-agenturer og Verdensbanken |
| --- | --- |

b)

Fælles forvaltning (21 % af betalingerne i 2011), hvor internationale organisationer er ansvarlige for at gennemføre de aktioner, der finansieres af Den Europæiske Union, på betingelse af, at organisationernes regnskabsførelse, revision, kontrol og procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. EuropeAids vigtigste partnere er FN-agenturer og Verdensbanken

| c) | Decentral forvaltning (37 % af betalingerne i 2011), hvor Kommissionen kan overdrage forvaltningen af bestemte opgaver til myndighederne i modtagerlandene. Ved decentral forvaltning skal Kommissionens procedurer i de fleste tilfælde stadig følges, og EuropeAid er stadig ansvarlig for at udføre forudgående kontrol (f.eks. af procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og fakturaer) og afholde betalinger til kontrahenter. |
| --- | --- |

c)

Decentral forvaltning (37 % af betalingerne i 2011), hvor Kommissionen kan overdrage forvaltningen af bestemte opgaver til myndighederne i modtagerlandene. Ved decentral forvaltning skal Kommissionens procedurer i de fleste tilfælde stadig følges, og EuropeAid er stadig ansvarlig for at udføre forudgående kontrol (f.eks. af procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og fakturaer) og afholde betalinger til kontrahenter.

| 8. | Den bistand til tredjelande, som finansieres af EUF og det almindelige budget, gennemføres i et højrisikomiljø, især på grund af aktiviteternes geografiske spredning og de mange forskellige samarbejdsinstrumenter, leveringsmetoder, specifikke finansielle regler og procedurer samt gennemførelsesorganisationerne. Hertil kommer, at mange partnerlande har en svag institutionel og administrativ kapacitet. |
| --- | --- |

8.

Den bistand til tredjelande, som finansieres af EUF og det almindelige budget, gennemføres i et højrisikomiljø, især på grund af aktiviteternes geografiske spredning og de mange forskellige samarbejdsinstrumenter, leveringsmetoder, specifikke finansielle regler og procedurer samt gennemførelsesorganisationerne. Hertil kommer, at mange partnerlande har en svag institutionel og administrativ kapacitet.

| 8. | Kommissionen modvirker disse risici ved at gøre en stor indsats for tidligt at afsløre og afhjælpe problemerne. EuropeAid (i hovedsædet og i delegationerne) udfører forudgående kontrol, der både med hensyn til dækning og art er omfattende og går langt ud over de retligt bestemte finansielle sikkerhedsforanstaltninger. Forebyggende forholdsregler spiller ligeledes en meget vigtig rolle i kontrolstrategien, herunder omfattende uddannelsestilbud både til Kommissionens medarbejdere og specifikt tilpasset de nationale anvisningsberettigede. Desuden er der i en række lande gennemført foranstaltninger til støtte for nationale anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I henhold til Cotonouaftalen (8) skal der navnlig ydes direkte budgetstøtte til makroøkonomiske eller sektorspecifikke reformer, såfremt forvaltningen af de offentlige finanser er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv. |
| --- | --- |

9.

I henhold til Cotonouaftalen (8) skal der navnlig ydes direkte budgetstøtte til makroøkonomiske eller sektorspecifikke reformer, såfremt forvaltningen af de offentlige finanser er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv.

| 10. | Disse bestemmelser giver brede fortolkningsmuligheder (9), og hvad der anses for »tilstrækkeligt« for så vidt angår gennemsigtighed, ansvarlighed og effektivitet i forvaltningen af de offentlige finanser, kan variere betydeligt, afhængigt af landets konkrete situation, men også af, hvilken retning dets regering har valgt at følge. Under sådanne omstændigheder må det ikke glemmes, at:






  a) | budgetstøtte ofte ydes til lande med svage systemer til forvaltning af de offentlige finanser. Der er betydelig risiko for, at svig og korruption kan indvirke på modtagerlandets budget. Eftersom de midler, der overføres som led i budgetstøtteforanstaltninger, indgår i landets budget sammen med andre budgetmidler (det, der kaldes »fungibilitet«), udgør svagheder i forvaltningen af de offentlige finanser også en risiko for disse midler |
| --- | --- | --- |

10.

Disse bestemmelser giver brede fortolkningsmuligheder (9), og hvad der anses for »tilstrækkeligt« for så vidt angår gennemsigtighed, ansvarlighed og effektivitet i forvaltningen af de offentlige finanser, kan variere betydeligt, afhængigt af landets konkrete situation, men også af, hvilken retning dets regering har valgt at følge. Under sådanne omstændigheder må det ikke glemmes, at:

a)

budgetstøtte ofte ydes til lande med svage systemer til forvaltning af de offentlige finanser. Der er betydelig risiko for, at svig og korruption kan indvirke på modtagerlandets budget. Eftersom de midler, der overføres som led i budgetstøtteforanstaltninger, indgår i landets budget sammen med andre budgetmidler (det, der kaldes »fungibilitet«), udgør svagheder i forvaltningen af de offentlige finanser også en risiko for disse midler

| b) | da budgetstøtteforanstaltninger implementeres gennem partnerlandenes systemer, procedurer og af de institutioner, der forvalter de offentlige finanser, kan Rettens revision med hensyn til lovlighed og formel rigtighed ikke gå længere end til det punkt, hvor bistanden indbetales på partnerlandenes budgetter |
| --- | --- |

b)

da budgetstøtteforanstaltninger implementeres gennem partnerlandenes systemer, procedurer og af de institutioner, der forvalter de offentlige finanser, kan Rettens revision med hensyn til lovlighed og formel rigtighed ikke gå længere end til det punkt, hvor bistanden indbetales på partnerlandenes budgetter

| c) | Kommissionen har stor frihed, når den skal afgøre, om et partnerland er berettiget til budgetstøtte. På grund af de brede fortolkningsmuligheder, er der mindre tendens til fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed i de budgetstøtteforanstaltninger, Kommissionen gennemfører. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har stor frihed, når den skal afgøre, om et partnerland er berettiget til budgetstøtte. På grund af de brede fortolkningsmuligheder, er der mindre tendens til fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed i de budgetstøtteforanstaltninger, Kommissionen gennemfører.

| 10. a)-c) | Kommissionen deler ikke fuldt ud Rettens analyse af budgetstøtteaktiviteterne.

  Budgetstøtten gives i en udviklingssammenhæng, hvor centrale dele af den offentlige forvaltning såsom den offentlige økonomistyring kan have væsentlige mangler. Ikke desto mindre er betingelserne for støtteberettigelse stramme. Et partnerland er først berettiget til budgetstøtte, når regeringen har fastlagt en relevant og troværdig strategi til håndtering af disse mangler. Kommissionen kan også kræve, at der gennemføres specifikke kortsigtede foranstaltninger for at afhjælpe risici. De nye retningslinjer for budgetstøtte (40), som blev revideret i 2012 efter Kommissionens forslag (41) og Rådets konklusioner af 14. maj 2012 om en ny tilgang til budgetstøtte, omfatter nu en række nye bestemmelser, der yderligere tydeliggør reglerne, herunder nye støtteberettigelsesbestemmelser om åbenhed og tilsyn, en formel risikovurderingsprocedure og en overordnet reguleringsramme for den øverste ledelse.


  Ikke-øremærket budgetstøtte er snarere beregnet til at belønne resultater end til finansielle aktiviteter. Derfor er det klart, at revisionen ikke kan gå videre end til det niveau, hvor midler overføres som følge af, at en række aftalte betingelser opfyldes. Imidlertid er revisionen af aktiviteter, der kan finansieres med budgetstøttebetalinger, de nationale revisionsmyndigheders kompetenceområde, som ledsagende programmer kan støtte op om.


  Denne støtteuddelingsmekanisme udgør en af de måder, hvorpå Kommissionen har reageret på de internationale udviklingsorganisationers og EU-aktørers opfordring til at foretage mere virkningsfulde indsatser med fokus på resultater og ejerskab, og som er mindre komplekse at administrere, hvorved partnerlandenes transaktionsomkostninger reduceres. |
| --- | --- |

10. a)-c)

Budgetstøtten gives i en udviklingssammenhæng, hvor centrale dele af den offentlige forvaltning såsom den offentlige økonomistyring kan have væsentlige mangler. Ikke desto mindre er betingelserne for støtteberettigelse stramme. Et partnerland er først berettiget til budgetstøtte, når regeringen har fastlagt en relevant og troværdig strategi til håndtering af disse mangler. Kommissionen kan også kræve, at der gennemføres specifikke kortsigtede foranstaltninger for at afhjælpe risici. De nye retningslinjer for budgetstøtte (40), som blev revideret i 2012 efter Kommissionens forslag (41) og Rådets konklusioner af 14. maj 2012 om en ny tilgang til budgetstøtte, omfatter nu en række nye bestemmelser, der yderligere tydeliggør reglerne, herunder nye støtteberettigelsesbestemmelser om åbenhed og tilsyn, en formel risikovurderingsprocedure og en overordnet reguleringsramme for den øverste ledelse.

Ikke-øremærket budgetstøtte er snarere beregnet til at belønne resultater end til finansielle aktiviteter. Derfor er det klart, at revisionen ikke kan gå videre end til det niveau, hvor midler overføres som følge af, at en række aftalte betingelser opfyldes. Imidlertid er revisionen af aktiviteter, der kan finansieres med budgetstøttebetalinger, de nationale revisionsmyndigheders kompetenceområde, som ledsagende programmer kan støtte op om.

Denne støtteuddelingsmekanisme udgør en af de måder, hvorpå Kommissionen har reageret på de internationale udviklingsorganisationers og EU-aktørers opfordring til at foretage mere virkningsfulde indsatser med fokus på resultater og ejerskab, og som er mindre komplekse at administrere, hvorved partnerlandenes transaktionsomkostninger reduceres.

| 11. | Betalinger til internationale organisationer og multidonorforanstaltninger er også forbundet med specifikke risici, til dels på grund af den teoretiske tilgang, Kommissionen anvender (10). |
| --- | --- |

11.

Betalinger til internationale organisationer og multidonorforanstaltninger er også forbundet med specifikke risici, til dels på grund af den teoretiske tilgang, Kommissionen anvender (10).

| 11. | Kommissionen er ikke opmærksom på, at der skulle være nogen særlige problemer med den »notional approach« (som er blevet udviklet i de senere år for at gøre det muligt for Kommissionen at deltage i multidonorindsatser, herunder trustfonde). Denne fremgangsmåde sikrer, at de retlige krav til EU-finansiering af eksterne aktioner overholdes (ved at sikre, at de øvrige donorers bidrag rækker til at betale for enhver aktivitet, der ikke er berettiget til støtte under EU-reglerne), mens EU-midlerne anvendes så effektivt som muligt (gennem koordinering mellem donorer), i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

  Kommissionen begrænser denne risiko ved at vurdere de internationale partnerorganisationers procedurer for regnskabsførelse, revision, intern kontrol og udbud forud for ethvert samarbejde, ved at have personale i marken (som deltager i styregrupper) samt ved at kræve en streng samlet finansiel indberetning. Under gennemførelsen af eksterne aktioner evalueres systemerne desuden jævnligt gennem kontrolbesøg, der udføres af eksterne revisorer.


  Revisorer fra EuropeAid og ECHO har til dato ikke indberettet nogen tilfælde eller særlige risici af denne art.


  Kommissionen mener, at disse interne kontrolforanstaltninger, som den har fastlagt i samarbejde med de berørte internationale organisationer, begrænser den teoretiske risiko til et ubetydeligt niveau. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen begrænser denne risiko ved at vurdere de internationale partnerorganisationers procedurer for regnskabsførelse, revision, intern kontrol og udbud forud for ethvert samarbejde, ved at have personale i marken (som deltager i styregrupper) samt ved at kræve en streng samlet finansiel indberetning. Under gennemførelsen af eksterne aktioner evalueres systemerne desuden jævnligt gennem kontrolbesøg, der udføres af eksterne revisorer.

Revisorer fra EuropeAid og ECHO har til dato ikke indberettet nogen tilfælde eller særlige risici af denne art.

Kommissionen mener, at disse interne kontrolforanstaltninger, som den har fastlagt i samarbejde med de berørte internationale organisationer, begrænser den teoretiske risiko til et ubetydeligt niveau.

KAPITEL I —   GENNEMFØRELSEN AF 8., 9. OG 10. EUF

Finansiel gennemførelse

| 12. | I 2011 blev 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. Hver enkelt EUF-aftale indgås sædvanligvis for en forpligtelsesperiode på ca. fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. 8. EUF (1995-2000) andrager 14 625 millioner euro og 9. EUF (2000-2007) 15 200 millioner euro. |
| --- | --- |

12.

I 2011 blev 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. Hver enkelt EUF-aftale indgås sædvanligvis for en forpligtelsesperiode på ca. fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. 8. EUF (1995-2000) andrager 14 625 millioner euro og 9. EUF (2000-2007) 15 200 millioner euro.

| 13. | 10. EUF (2008-2013) andrager 22 682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21 967 millioner euro, og OLT 285 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1 500 millioner euro og 30 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter, til henholdsvis AVS-landene og OLT. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF. |
| --- | --- |

13.

10. EUF (2008-2013) andrager 22 682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21 967 millioner euro, og OLT 285 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1 500 millioner euro og 30 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter, til henholdsvis AVS-landene og OLT. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF.

| 14. | I 2011 androg de samlede bidrag fra medlemsstaterne til Kommissionen 3 100 millioner euro, inklusive den sidste indkaldelse af 660 millioner euro under 9. EUF og de første bidrag på 2 440 millioner euro under 10. EUF. |
| --- | --- |

14.

I 2011 androg de samlede bidrag fra medlemsstaterne til Kommissionen 3 100 millioner euro, inklusive den sidste indkaldelse af 660 millioner euro under 9. EUF og de første bidrag på 2 440 millioner euro under 10. EUF.

| 15. | Tabel 2
  viser den kumulerede udnyttelse af de EUF-midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse af dem. I 2011 lå de specifikke forpligtelser 13 % under målet, især på grund af forsinkelser i forbindelse med indgåelsen af kontrakter vedrørende store infrastrukturprogrammer, og fordi betydelige samlede forpligtelser blev indgået i de sidste måneder i 2011. Der blev afholdt 16 % færre betalinger end planlagt, navnlig på grund af lavere budgetstøttebetalinger, som skyldes, at støtteberettigelsesbetingelserne i en række tilfælde ikke var opfyldt, og at nogle infrastrukturprojekter var blevet forsinket. Omfanget af udestående betalinger samt gamle og sovende uindfriede forpligtelser (11) var stort set uændret i forhold til 2010. |
| --- | --- |

15.

Tabel 2
  viser den kumulerede udnyttelse af de EUF-midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse af dem. I 2011 lå de specifikke forpligtelser 13 % under målet, især på grund af forsinkelser i forbindelse med indgåelsen af kontrakter vedrørende store infrastrukturprogrammer, og fordi betydelige samlede forpligtelser blev indgået i de sidste måneder i 2011. Der blev afholdt 16 % færre betalinger end planlagt, navnlig på grund af lavere budgetstøttebetalinger, som skyldes, at støtteberettigelsesbetingelserne i en række tilfælde ikke var opfyldt, og at nogle infrastrukturprojekter var blevet forsinket. Omfanget af udestående betalinger samt gamle og sovende uindfriede forpligtelser (11) var stort set uændret i forhold til 2010.

| 15. | EuropeAid nåede i 2011 op på 101 % (3 279 mio. EUR) af målet for dets samlede forpligtelser på 3 250 mio. EUR. Imidlertid var resultatet for kontrakter og betalinger lige under målet, navnlig fordi EuropeAid besluttede at tilbageholde udbetalinger fra budgetstøtteprogrammer på grund af manglende overholdelse af udbetalingsbetingelserne (eksempler på årsager hertil er de store budgetoverskridelser og fraværet af et IMF-program i Den Centralafrikanske Republik samt dårlige resultater for gennemførelsen af den nationale udviklingsstrategi og den langsomme gennemførelse af reformer inden for offentlig økonomistyring i Benin). |
| --- | --- |

15.

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8. til 10. Europæiske Udviklingsfond

| 16. | I henhold til finansforordningen for den 10. EUF skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF (12). Det er Rettens opfattelse, at denne beretning giver en nøjagtig beskrivelse af opfyldelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig for så vidt angår den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne) samt af den finansielle stilling og begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de gennemførte aktiviteter i 2011. |
| --- | --- |

16.

I henhold til finansforordningen for den 10. EUF skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF (12). Det er Rettens opfattelse, at denne beretning giver en nøjagtig beskrivelse af opfyldelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig for så vidt angår den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne) samt af den finansielle stilling og begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de gennemførte aktiviteter i 2011.

Tabel 2 —   Den kumulerede udnyttelse af EUF's midler pr. 31. december 2011

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2010 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011
  (nettobeløb) (50) | Stillingen pr. udgangen af 2011 |
| Konsolideret beløb | Udnyttelses-grad (46) | 8. EUF (47) | 9. EUF (47) | 10. EUF | Konsolideret beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | Konsolideret beløb | Udnyttelsesgrad (46) |
| A — | MIDLER
   (45) |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2010

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011

(nettobeløb) (50)

Stillingen pr. udgangen af 2011

Konsolideret beløb

Udnyttelses-grad (46)

8. EUF (47)

9. EUF (47)

10. EUF

Konsolideret beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

Konsolideret beløb

Udnyttelsesgrad (46)

A —

48 797

–38

70

25

57

10 663

16 552

21 639

48 854

B —   UDNYTTELSE

| 1. | Samlede forpligtelser
   (48) |
| --- | --- |

1.

37 778

77,4 %

–60

–9

3 118

3 049

10 640

16 454

13 735

40 827

83,6 %

| 2. | Specifikke forpligtelser
   (49) |
| --- | --- |

2.

32 324

66,2 %

–13

8

2 514

2 509

10 494

15 691

8 648

34 833

71,3 %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

26 334

54,0 %

90

905

1 879

2 874

10 330

14 026

4 852

29 208

59,8 %

| C — | Udestående betalinger (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

11 444

23,5 %

– 150

– 914

1 239

175

310

2 428

8 883

11 619

23,8 %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

11 019

22,6 %

22

79

–3 093

–2 992

23

98

7 904

8 027

16,4 %

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2011.

KAPITEL II —   RETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

| | | |
| --- | --- | --- |

Regnskabernes rigtighed

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Lovlighed og formel rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

| |
| --- |

Indtægter

Forpligtelser

| |
| --- |

Betalinger

| |
| --- |

26. juli 2012

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 17. | Bemærkningerne om EUF-regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VI er baseret på en revision af årsregnskabet (16) og beretningen om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (17). På grundlag af test efterprøvede Retten dokumentationen for beløbene og oplysningerne i regnskabet. Revisionen omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

17.

Bemærkningerne om EUF-regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VI er baseret på en revision af årsregnskabet (16) og beretningen om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (17). På grundlag af test efterprøvede Retten dokumentationen for beløbene og oplysningerne i regnskabet. Revisionen omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede præsentation af regnskabet.

| 18. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed beskrives i del 2 i bilag 1.1 til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011. Bemærkningerne om EUF-transaktionernes formelle rigtighed i revisionserklæringens punkt VII-X er baseret på følgende elementer:






  a) | en revision af alle bidragene fra medlemsstaterne og af en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- | --- |

18.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed beskrives i del 2 i bilag 1.1 til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011. Bemærkningerne om EUF-transaktionernes formelle rigtighed i revisionserklæringens punkt VII-X er baseret på følgende elementer:

a)

en revision af alle bidragene fra medlemsstaterne og af en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| b) | en revision af en stikprøve på 193 transaktioner svarende til 30 samlede forpligtelser og 163 mellemliggende og endelige betalinger afholdt af delegationerne eller af Kommissionens centrale tjenestegrene (18). Hvor det var nødvendigt, aflagde Retten besøg på stedet hos gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser |
| --- | --- |

b)

en revision af en stikprøve på 193 transaktioner svarende til 30 samlede forpligtelser og 163 mellemliggende og endelige betalinger afholdt af delegationerne eller af Kommissionens centrale tjenestegrene (18). Hvor det var nødvendigt, aflagde Retten besøg på stedet hos gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser

| c) | en vurdering af effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne. Denne vurdering omfattede følgende elementer:






  i) | kontrolmiljø og interne kontrolstandarder |
| --- | --- | --- |

c)

en vurdering af effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne. Denne vurdering omfattede følgende elementer:

i)

kontrolmiljø og interne kontrolstandarder

| ii) | de anvisningsberettigedes, inklusive de nationale anvisningsberettigedes, forudgående kontrol af kontrakter og betalinger |
| --- | --- |

ii)

de anvisningsberettigedes, inklusive de nationale anvisningsberettigedes, forudgående kontrol af kontrakter og betalinger

| iii) | overvågning og tilsyn |
| --- | --- |

iii)

overvågning og tilsyn

| iv) | eksterne revisioner |
| --- | --- |

iv)

eksterne revisioner

| v) | intern revision |
| --- | --- |

v)

intern revision

| d) | en gennemgang af Kommissionens ledelsesudtalelser, som omfattede vurderingen af EuropeAids årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

d)

en gennemgang af Kommissionens ledelsesudtalelser, som omfattede vurderingen af EuropeAids årlige aktivitetsrapport.

Regnskabernes rigtighed

| 19. | Retten konstaterede, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i de respektive finansforordninger og de relevante regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

19.

Retten konstaterede, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i de respektive finansforordninger og de relevante regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 19. | Kommissionen har med glæde noteret Rettens positive vurdering af EUF-regnskabernes rigtighed. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Som i tidligere år afslørede Retten og EuropeAids egen kontrol (jf. punkt 40) en høj frekvens af indkodningsfejl (19). Selv om Rettens revision viste, at årsregnskabet er uden væsentlig fejlforekomst, giver indkodningsfejlene alligevel anledning til bekymring, da de indvirker på nøjagtigheden af de data, der anvendes ved opstillingen af årsregnskabet, navnlig i forbindelse med periodeafgrænsning, cut-off, ved regnskabsårets udgang (20). |
| --- | --- |

20.

Som i tidligere år afslørede Retten og EuropeAids egen kontrol (jf. punkt 40) en høj frekvens af indkodningsfejl (19). Selv om Rettens revision viste, at årsregnskabet er uden væsentlig fejlforekomst, giver indkodningsfejlene alligevel anledning til bekymring, da de indvirker på nøjagtigheden af de data, der anvendes ved opstillingen af årsregnskabet, navnlig i forbindelse med periodeafgrænsning, cut-off, ved regnskabsårets udgang (20).

| 20. | Kommissionen deler Rettens bekymring og vil fortsætte med at forbedre kvaliteten af oplysningerne i Det Fælles Relex-informationssystem (CRIS). Som Retten bemærker, har de konstaterede indberetningsfejl imidlertid ikke haft nogen væsentlig indvirkning på årsregnskabet.

  Se også svaret til punkt 58 b). |
| --- | --- |

20.

Se også svaret til punkt 58 b).

Transaktionernes formelle rigtighed

| 21. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 1
  . |
| --- | --- |

21.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 1
  .

Indtægter

| 22. | Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

22.

Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Forpligtelser

| 23. | Rettens revision med hensyn til forpligtelserne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

23.

Rettens revision med hensyn til forpligtelserne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Betalinger

| 24. | Ved Rettens revision konstateredes det, at betalingerne var væsentlig fejlbehæftede. Ved sin gennemgang af stikprøven på 163 transaktioner konstaterede Retten, at 54 (33 %) var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 5,1 % (21). |
| --- | --- |

24.

Ved Rettens revision konstateredes det, at betalingerne var væsentlig fejlbehæftede. Ved sin gennemgang af stikprøven på 163 transaktioner konstaterede Retten, at 54 (33 %) var behæftet med fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent er på 5,1 % (21).

| 25. | For så vidt angår de 133 projektbetalinger i stikprøven var 47 (35 %) behæftet med fejl, hvoraf 29 (62 %) var kvantificerbare fejl. For så vidt angår de 30 undersøgte budgetstøttebetalinger var 7 (23 %) behæftet med fejl, som alle var ikke kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

25.

For så vidt angår de 133 projektbetalinger i stikprøven var 47 (35 %) behæftet med fejl, hvoraf 29 (62 %) var kvantificerbare fejl. For så vidt angår de 30 undersøgte budgetstøttebetalinger var 7 (23 %) behæftet med fejl, som alle var ikke kvantificerbare fejl.

| 24-26. | Kommissionen vil øge sine bestræbelser på at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i 2012.

  Ikke desto mindre skal Kommissionen understrege, at EuropeAid's kontrolsystem er flerårigt, hvilket betyder, at nogle af de fejl, som Retten har bemærket, ville være blevet rettet på et senere tidspunkt som en del af den normale cyklus for kontrol med ekstern bistand. Hen ved to tredjedele af betalingerne i stikprøven vedrører overførsler såsom forudbetalinger eller clearinger, som stadig kan nå at blive kontrolleret og rettet i forbindelse den endelige udbetaling.


  Desuden slutter Kommissionens overvågning af udgifterne til ekstern bistand ikke med de endelige udbetalinger. EuropeAid og ECHO forvalter på grundlag af en årlig formaliseret risikovurderingsproces et omfattende program for efterfølgende revision.


  Da udviklings- og humanitær bistand opererer i et højrisikomiljø, er det imidlertid ikke realistisk at eliminere risikoen for finansielle fejl. |
| --- | --- |

24-26.

Ikke desto mindre skal Kommissionen understrege, at EuropeAid's kontrolsystem er flerårigt, hvilket betyder, at nogle af de fejl, som Retten har bemærket, ville være blevet rettet på et senere tidspunkt som en del af den normale cyklus for kontrol med ekstern bistand. Hen ved to tredjedele af betalingerne i stikprøven vedrører overførsler såsom forudbetalinger eller clearinger, som stadig kan nå at blive kontrolleret og rettet i forbindelse den endelige udbetaling.

Desuden slutter Kommissionens overvågning af udgifterne til ekstern bistand ikke med de endelige udbetalinger. EuropeAid og ECHO forvalter på grundlag af en årlig formaliseret risikovurderingsproces et omfattende program for efterfølgende revision.

Da udviklings- og humanitær bistand opererer i et højrisikomiljø, er det imidlertid ikke realistisk at eliminere risikoen for finansielle fejl.

Projektbetalinger

| 26. | For så vidt angår transaktioner i relation til projekter, blev hovedparten af fejlene konstateret i gavebistand og tilskudsaftaler med internationale organisationer. Af de 45 testede transaktioner var 26 (58 %) behæftet med fejl. Der var også tendens til fejl i programoverslagene (22), idet der konstateredes fejl i 10 af de 27 testede transaktioner. |
| --- | --- |

26.

For så vidt angår transaktioner i relation til projekter, blev hovedparten af fejlene konstateret i gavebistand og tilskudsaftaler med internationale organisationer. Af de 45 testede transaktioner var 26 (58 %) behæftet med fejl. Der var også tendens til fejl i programoverslagene (22), idet der konstateredes fejl i 10 af de 27 testede transaktioner.

| 27. | Af de 47 projekttransaktioner, der var behæftet med fejl, var der allerede udført eksterne revisioner af 26 på grundlag af kontrakter indgået af Kommissionen eller støttemodtageren. Af de 29 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var 11 endelige betalinger, som Kommissionen allerede havde kontrolleret (23). |
| --- | --- |

27.

Af de 47 projekttransaktioner, der var behæftet med fejl, var der allerede udført eksterne revisioner af 26 på grundlag af kontrakter indgået af Kommissionen eller støttemodtageren. Af de 29 transaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var 11 endelige betalinger, som Kommissionen allerede havde kontrolleret (23).

| 27. | Forudgående kontroller skal vurderes i sammenhæng med det samlede kontrolsystem, eftersom der stadig kan foretages efterfølgende revisioner og andre kontroller efter den endelige udbetaling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede i projektbetalingerne, var af følgende typer:






  a) | fejl med hensyn til forekomst: manglende fakturaer eller andre bilag til dokumentation for udgiften (5 transaktioner), afregning af forskud vedrørende udgifter, støttemodtagerne ikke havde afholdt (3 transaktioner) og anmeldelse af større mængder, end det udførte arbejde berettiger (3 transaktioner) |
| --- | --- | --- |

28.

De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede i projektbetalingerne, var af følgende typer:

a)

fejl med hensyn til forekomst: manglende fakturaer eller andre bilag til dokumentation for udgiften (5 transaktioner), afregning af forskud vedrørende udgifter, støttemodtagerne ikke havde afholdt (3 transaktioner) og anmeldelse af større mængder, end det udførte arbejde berettiger (3 transaktioner)

| b) | fejl med hensyn til støtteberettigelse: udgifter, som var påløbet uden for gennemførelsesperioden, eller som vedrørte aktiviteter og tjenesteydelser, der ikke var nævnt i kontrakten (5 transaktioner), ikke støtteberettiget moms (4 transaktioner), støttemodtagerens manglende overholdelse af indkøbsprocedurerne (4 transaktioner), manglende overholdelse af reglerne for oprindelse eller nationalitet (3 transaktioner) og manglende overholdelse af dagpengelofterne (1 transaktion) |
| --- | --- |

b)

fejl med hensyn til støtteberettigelse: udgifter, som var påløbet uden for gennemførelsesperioden, eller som vedrørte aktiviteter og tjenesteydelser, der ikke var nævnt i kontrakten (5 transaktioner), ikke støtteberettiget moms (4 transaktioner), støttemodtagerens manglende overholdelse af indkøbsprocedurerne (4 transaktioner), manglende overholdelse af reglerne for oprindelse eller nationalitet (3 transaktioner) og manglende overholdelse af dagpengelofterne (1 transaktion)

| c) | fejl med hensyn til nøjagtighed: regnefejl (1 transaktion) og brug af forkerte vekselkurser (3 transaktioner). |
| --- | --- |

c)

fejl med hensyn til nøjagtighed: regnefejl (1 transaktion) og brug af forkerte vekselkurser (3 transaktioner).

| 28. a)-c) | Rettens bemærkninger giver et godt samlet indblik i de væsentligste udfordringer for arbejdet med gennemførende organisationer og partnerlande inden for udviklings- og humanitær bistand.

  For så vidt angår opbevaring af bilag, har EuropeAid gennemført en handlingsplan med henblik på at forbedre registrering og arkivering i delegationerne i 2012.


  Med hensyn til clearinger har EuropeAid iværksat en intern refleksionsproces for at tydeliggøre tolkningen af de påløbne omkostninger med henblik på clearing, som er årsagen til disse fejl. Kommissionen er af den opfattelse, at fejlene vil rette sig selv, eftersom clearingen af merudgifter bør regnes ind i de efterfølgende udgifter.


  Hvad angår overholdelse af oprindelsesreglerne, skal Kommissionen understrege, at det i henhold til gældende ret er muligt at gøre undtagelser fra AVS-/EU-reglerne om varers oprindelse i behørigt begrundede tilfælde. EuropeAid er indforstået med, at kontrahenter i nogle tilfælde skulle have indgivet en undtagelsesanmodning, men finder, at nogle af de påpegede fejl, i tilfælde hvor betingelserne for at tillade en undtagelse var opfyldt, ikke havde nogen finansiel indvirkning.


  Spørgsmålet om støtteberettigelse og moms udgør fortsat en udfordring og omhandles i nye forslag, der fremsættes i forbindelse med revisionen af finansforordningen. Kommissionen arbejder i lande, hvor det er vanskeligt, om ikke umuligt, for kontrahenterne (ofte ngo'er) at få obligatoriske momsbetalinger refunderet af staten. |
| --- | --- |

28. a)-c)

For så vidt angår opbevaring af bilag, har EuropeAid gennemført en handlingsplan med henblik på at forbedre registrering og arkivering i delegationerne i 2012.

Med hensyn til clearinger har EuropeAid iværksat en intern refleksionsproces for at tydeliggøre tolkningen af de påløbne omkostninger med henblik på clearing, som er årsagen til disse fejl. Kommissionen er af den opfattelse, at fejlene vil rette sig selv, eftersom clearingen af merudgifter bør regnes ind i de efterfølgende udgifter.

Hvad angår overholdelse af oprindelsesreglerne, skal Kommissionen understrege, at det i henhold til gældende ret er muligt at gøre undtagelser fra AVS-/EU-reglerne om varers oprindelse i behørigt begrundede tilfælde. EuropeAid er indforstået med, at kontrahenter i nogle tilfælde skulle have indgivet en undtagelsesanmodning, men finder, at nogle af de påpegede fejl, i tilfælde hvor betingelserne for at tillade en undtagelse var opfyldt, ikke havde nogen finansiel indvirkning.

Spørgsmålet om støtteberettigelse og moms udgør fortsat en udfordring og omhandles i nye forslag, der fremsættes i forbindelse med revisionen af finansforordningen. Kommissionen arbejder i lande, hvor det er vanskeligt, om ikke umuligt, for kontrahenterne (ofte ngo'er) at få obligatoriske momsbetalinger refunderet af staten.

Eksempler på fejl gives i det følgende.

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og manglende bilag

Retten undersøgte en endelig betaling under en tilskudsaftale om vandforsyning, sanitære forhold og hygiejnefremme samt støtte til bedre forvaltning af naturressourcer i Etiopien. Kontrakterne blev tildelt på det grundlag, at leverandørerne garanterede adgang til reservedele og vedligeholdelsesfaciliteter, selv om det ikke var et af kriterierne i udbudsbekendtgørelsen. Hertil kom, at en del af udgifterne ikke kunne underbygges med dokumentation, fordi støttemodtagerens regnskabsbilag var af utilfredsstillende kvalitet. De revisorer, som støttemodtageren havde indgået kontrakt med om at udføre udgiftskontrol, havde ikke identificeret disse problemer.

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og manglende bilag

Tilgængeligheden af reservedele og vedligeholdelsesfaciliteter spiller en væsentlig rolle for tildelingen af kontrakter om indkøb af køretøjer, navnlig i lande, hvor det er svært at skaffe reservedele og at få adgang til vedligeholdelsesfaciliteter. Da meddelelsen om udbud blev offentliggjort, begik støttemodtageren en fejl ved ikke at oplyse de potentielle leverandører om dette kriterium. Valget af kontrahent tog imidlertid alligevel hensyn til den formodede tilgængelighed af reservedele og vedligeholdelsesfaciliteter. Desuden var der planlagt en revision af denne kontrakt i revisionsplanlægningen for 2010 i forlængelse af delegationens risikovurdering.

Manglende overholdelse af bestemmelserne om oprindelse

Udgifterne i forbindelse med gavebistand til elektrificering af landområder i Mozambique vedrørte leverancer, der ikke opfyldte bestemmelsen om oprindelse: Leverancerne havde oprindelse i Kina og ikke i enten Den Europæiske Union eller AVS-landene. De revisorer, støttemodtageren havde indgået kontrakt med om at kontrollere udgiften, havde ikke identificeret dette problem.

Manglende overholdelse af bestemmelserne om oprindelse

Gældende ret tillader specifikt at gøre undtagelser fra AVS-/EU-reglerne om varers oprindelse i behørigt begrundede tilfælde. På nuværende tidspunkt er det næsten umuligt alene at benytte elektrisk udstyr fra EU/AVS ved gennemførelsen af denne type projekter i Afrika. Støttemodtageren burde have indgivet en undtagelsesanmodning til Kommissionen, som, hvis den havde været behørigt begrundet, ville være blevet imødekommet.

| 29. | De oftest forekommende typer af ikke kvantificerbare fejl vedrørte utilstrækkelige bilag (14 transaktioner), og at opfyldelsesgarantier ikke var blevet justeret, når kontrakten blev ændret (3 transaktioner). |
| --- | --- |

29.

De oftest forekommende typer af ikke kvantificerbare fejl vedrørte utilstrækkelige bilag (14 transaktioner), og at opfyldelsesgarantier ikke var blevet justeret, når kontrakten blev ændret (3 transaktioner).

| 29. | Se svaret til punkt 28 a)-c). |
| --- | --- |

29.

Budgetstøtte

| 30. | For så vidt angår budgetstøttebetalinger skyldtes de ikke kvantificerbare fejl, at det ikke velstruktureret var påvist, at støtteberettigelseskriterierne var opfyldt, fordi resultaterne med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser ikke blev sammenlignet med de mål, der var fastsat for den undersøgte periode. |
| --- | --- |

30.

For så vidt angår budgetstøttebetalinger skyldtes de ikke kvantificerbare fejl, at det ikke velstruktureret var påvist, at støtteberettigelseskriterierne var opfyldt, fordi resultaterne med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser ikke blev sammenlignet med de mål, der var fastsat for den undersøgte periode.

| 30. | I de specifikt berørte tilfælde søger Kommissionen at rette sine evalueringer ind efter sin sædvanlige praksis, som den anvender i andre lande. Denne baseres på en årlig evaluering af fremskridt i forhold til klart definerede milepæle og mål, som giver anledning til en velstruktureret påvisning af, at kriterierne for støtteberettigelse er overholdt. I 2011 tilbageholdt Kommissionen udlæg i en række tilfælde, hvor den ikke var overbevist om, at der var blevet gjort tilstrækkeligt med fremskridt på et område.

  Styregruppen for budgetstøtte, der blev dannet for nylig og har EuropeAid's direktører og generaldirektører som medlemmer, vil blandt andet undersøge alle følsomme sager. Dette vil også forbedre forvaltningen og vurderingen af kriterierne for støtteberettigelse.


  Se også svarene til punkt 10 og 15. |
| --- | --- |

30.

Styregruppen for budgetstøtte, der blev dannet for nylig og har EuropeAid's direktører og generaldirektører som medlemmer, vil blandt andet undersøge alle følsomme sager. Dette vil også forbedre forvaltningen og vurderingen af kriterierne for støtteberettigelse.

Se også svarene til punkt 10 og 15.

Systemernes effektivitet

| 31. | Bilag 2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens gennemgang af overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten vurderer, at systemerne er delvis effektive. |
| --- | --- |

31.

Bilag 2
  giver et resumé af resultaterne af Rettens gennemgang af overvågnings- og kontrolsystemerne. Retten vurderer, at systemerne er delvis effektive.

| 31. | Se svaret til punkt 56. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Som anført i punkt 6 implementerer EuropeAid de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Medmindre andet er anført, vedrører Rettens bemærkninger om både overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om pålideligheden af generaldirektørens årlige aktivitetsrapport (»den årlige aktivitetsrapport«) og erklæringen for 2011 derfor hele EuropeAids ansvarsområde. |
| --- | --- |

32.

Som anført i punkt 6 implementerer EuropeAid de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Medmindre andet er anført, vedrører Rettens bemærkninger om både overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om pålideligheden af generaldirektørens årlige aktivitetsrapport (»den årlige aktivitetsrapport«) og erklæringen for 2011 derfor hele EuropeAids ansvarsområde.

Kontrolmiljø

| 33. | EuropeAid har en klar kontrolstrategi med henblik på at forhindre eller påvise og korrigere fejl, og Kommissionens interne kontrolstandarder er i vid udstrækning blevet implementeret. Det har en handlingsplan, som skal styrke dets forvaltnings- og kontrolsystemer (24), hvor de fleste af bemærkningerne og anbefalingerne fra Rettens tidligere årsberetninger tages op. I 2011 har EuropeAid navnlig introduceret den nye udgave af rapporten External Assistance Management Report, EAMR (jf. punkt 39) og udsendt dokumentet »Financial Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions« (jf. punkt 41). |
| --- | --- |

33.

EuropeAid har en klar kontrolstrategi med henblik på at forhindre eller påvise og korrigere fejl, og Kommissionens interne kontrolstandarder er i vid udstrækning blevet implementeret. Det har en handlingsplan, som skal styrke dets forvaltnings- og kontrolsystemer (24), hvor de fleste af bemærkningerne og anbefalingerne fra Rettens tidligere årsberetninger tages op. I 2011 har EuropeAid navnlig introduceret den nye udgave af rapporten External Assistance Management Report, EAMR (jf. punkt 39) og udsendt dokumentet »Financial Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions« (jf. punkt 41).

| 33. | Andre former for vejledning er også blevet væsentligt udbygget, herunder online-udgivelsen af en praktisk vejledning om kontrakter i 2011 og et e-læringsmodul om samme emne, som gør det muligt at indhente vejledning i tildeling og forvaltning af kontrakter, når der er behov for det — navnlig til gavn for de gennemførende organisationer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ifølge den årlige aktivitetsrapport var der fortsat vedvarende bekymring med hensyn til politikken for menneskelige ressourcer (25) på grund af den store personaleudskiftning og den omstrukturering, der fandt sted midt i 2011 (jf. punkt 6). Det gav anledning til bekymring, at ansatte i EuropeAid blev sat til at udføre andre opgaver end bistandsforvaltning ud over de fleksibilitetsgrænser, der var aftalt med EU-Udenrigstjenesten. EuropeAid mener, at det vil få negativ indvirkning på den sikkerhed, der kan gives for 2012, hvis balancen i ressourcerne ikke genskabes. |
| --- | --- |

34.

Ifølge den årlige aktivitetsrapport var der fortsat vedvarende bekymring med hensyn til politikken for menneskelige ressourcer (25) på grund af den store personaleudskiftning og den omstrukturering, der fandt sted midt i 2011 (jf. punkt 6). Det gav anledning til bekymring, at ansatte i EuropeAid blev sat til at udføre andre opgaver end bistandsforvaltning ud over de fleksibilitetsgrænser, der var aftalt med EU-Udenrigstjenesten. EuropeAid mener, at det vil få negativ indvirkning på den sikkerhed, der kan gives for 2012, hvis balancen i ressourcerne ikke genskabes.

| 34. | Den store udskiftning i hovedsædets kontraktansatte skulle blive reduceret med indførelsen af den nye tjenestemandsvedtægt. Det forventes, at den nye tjenestemandsvedtægt vil medføre en forlængelse af den maksimale varighed af kontraktansættelser med to eller tre år (dvs. fra de nuværende tre års varighed til en varighed på fem eller seks år). EuropeAid har desuden fået mulighed for at konvertere et vist antal kontraktansættelser til fastansættelser i kvoterne for 2011, 2012 og 2013, hvilket vil medføre en forhøjet andel af fastansatte.

  De potentielle risici for, at personaleressourcerne ikke anvendes til de formål, som de var beregnet til, er blevet afhjulpet gennem en række tiltag, herunder formel fælles vejledning fra EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til delegationslederne, særlig indberetning om menneskelige ressourcer fra arbejdet i marken (i rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande) og intern revisionsplanlægning i 2012.


  Det er en forudsætning for gennemførelsen af den nye udviklingspolitik, for at muliggøre øget overvågning i marken og højne niveauet af ekspertviden på specifikke områder samt for en effektiv tildeling af bistand, at der i delegationerne genetableres en balance mellem ansatte med forskellige ansættelsesforhold. Der vil sandsynligvis ske en styrkelse af de menneskelige ressourcer i Afrika og i den såkaldte naboskabsregion. |
| --- | --- |

34.

De potentielle risici for, at personaleressourcerne ikke anvendes til de formål, som de var beregnet til, er blevet afhjulpet gennem en række tiltag, herunder formel fælles vejledning fra EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til delegationslederne, særlig indberetning om menneskelige ressourcer fra arbejdet i marken (i rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande) og intern revisionsplanlægning i 2012.

Det er en forudsætning for gennemførelsen af den nye udviklingspolitik, for at muliggøre øget overvågning i marken og højne niveauet af ekspertviden på specifikke områder samt for en effektiv tildeling af bistand, at der i delegationerne genetableres en balance mellem ansatte med forskellige ansættelsesforhold. Der vil sandsynligvis ske en styrkelse af de menneskelige ressourcer i Afrika og i den såkaldte naboskabsregion.

Forudgående kontrol

| 35. | Retten vurderede, at den forudgående kontrol, som de anvisningsberettigede i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne udfører, var delvis effektiv. |
| --- | --- |

35.

Retten vurderede, at den forudgående kontrol, som de anvisningsberettigede i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne udfører, var delvis effektiv.

| 36. | På grund af højrisikomiljøet (jf. punkt 8) forlader EuropeAid ifølge sin kontrolarkitektur sig hovedsagelig på forudgående kontrol udført af ansatte i Kommissionen, eksterne tilsynsførende (vedrørende arbejdskontrakter) eller eksterne revisorer (vedrørende programoverslag, gavebistand og honorarbaserede tjenesteydelseskontrakter), før de endelige projektbetalinger afholdes. De påviser og korrigerer en betydelig mængde ikke støtteberettigede udgifter, men den frekvens af fejl, Retten har konstateret, herunder i endelige udgiftsanmeldelser, som allerede har været underkastet ekstern revision og udgiftskontrol, viser, at der er svagheder i denne forudgående kontrol. |
| --- | --- |

36.

På grund af højrisikomiljøet (jf. punkt 8) forlader EuropeAid ifølge sin kontrolarkitektur sig hovedsagelig på forudgående kontrol udført af ansatte i Kommissionen, eksterne tilsynsførende (vedrørende arbejdskontrakter) eller eksterne revisorer (vedrørende programoverslag, gavebistand og honorarbaserede tjenesteydelseskontrakter), før de endelige projektbetalinger afholdes. De påviser og korrigerer en betydelig mængde ikke støtteberettigede udgifter, men den frekvens af fejl, Retten har konstateret, herunder i endelige udgiftsanmeldelser, som allerede har været underkastet ekstern revision og udgiftskontrol, viser, at der er svagheder i denne forudgående kontrol.

| 36. | Det interne system, som EuropeAid har etableret til kontrol af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, bygger på det arbejde, som udføres af eksterne revisorer, teknisk tilsynsførende og projektledelsespersonale i tillæg til Kommissionens egne interne kontroller i løbet af en flerårlig periode. Kommissionen anerkender, at der selv efter alle disse kontroller udestår en vis risiko for fejl. I betragtning af størrelsen af udgifterne til yderligere forudgående kontroller og af hensyn til projektgennemførelsesfristerne vil Kommission ikke desto mindre videreføre sine bestræbelser på at forbedre det nuværende system med henblik på at opnå en rimelig grad af sikring på baggrund af en vurdering af omkostningseffektiviteten.

  Se også svaret til punkt 24. |
| --- | --- |

36.

Se også svaret til punkt 24.

| 37. | Retten noterer, at der ved EuropeAids efterfølgende kontrol af transaktioner også er konstateret procedurefejl i den forudgående kontrol i ca. 20 % af de kontrollerede transaktioner (26), f.eks. forkerte eller manglende tjeklister. Den Interne Revisionstjeneste (IAS) har også konstateret svagheder på flere af de centrale kontrolniveauer vedrørende programoverslag og indkaldelser af forslag i forbindelse med EUF-gavebistand (27). |
| --- | --- |

37.

Retten noterer, at der ved EuropeAids efterfølgende kontrol af transaktioner også er konstateret procedurefejl i den forudgående kontrol i ca. 20 % af de kontrollerede transaktioner (26), f.eks. forkerte eller manglende tjeklister. Den Interne Revisionstjeneste (IAS) har også konstateret svagheder på flere af de centrale kontrolniveauer vedrørende programoverslag og indkaldelser af forslag i forbindelse med EUF-gavebistand (27).

| 37. | Efterfølgende kontroller videresendes altid til den relevante anvisningsberettigede med henblik på formel opfølgning. De nævnte proceduremæssige fejl (såsom urigtige eller manglende kontrollister) havde imidlertid ingen kvantificerbar finansiel indvirkning.

  Efter afslutningen af IAS-revisionsrapporterne er handlingsplanerne som reaktion på IAS-anbefalingerne og for at afhjælpe de påpegede risici på vej til at blive gennemført i 2012. |
| --- | --- |

37.

Efter afslutningen af IAS-revisionsrapporterne er handlingsplanerne som reaktion på IAS-anbefalingerne og for at afhjælpe de påpegede risici på vej til at blive gennemført i 2012.

Overvågning og tilsyn

| 38. | Retten vurderede, at kontrollen og overvågningen var effektiv, for så vidt angår EuropeAids hovedsæde, og delvis effektiv, for så vidt angår delegationerne. |
| --- | --- |

38.

Retten vurderede, at kontrollen og overvågningen var effektiv, for så vidt angår EuropeAids hovedsæde, og delvis effektiv, for så vidt angår delegationerne.

EuropeAids hovedsæde

| 39. | I 2011 som led i sin handlingsplan implementerede EuropeAid for første gang den nye version af den halvårlige rapport om forvaltningen af bistand til tredjelande (EAMR-rapporten) baseret på centrale resultatindikatorer og revisionserklæringer underskrevet af delegationslederne. Det styrker EAMR-rapportens funktion som det vigtigste værktøj for regnskabspligt og ansvarlighed mellem delegationerne og EuropeAids hovedsæde. Pålideligheden af de centrale resultatindikatorer i relation til finansiel kontrol forringes imidlertid af, at dataene i CRIS (28) er unøjagtige. Hertil kommer, at mange af indikatorerne er vanskelige at fortolke. |
| --- | --- |

39.

I 2011 som led i sin handlingsplan implementerede EuropeAid for første gang den nye version af den halvårlige rapport om forvaltningen af bistand til tredjelande (EAMR-rapporten) baseret på centrale resultatindikatorer og revisionserklæringer underskrevet af delegationslederne. Det styrker EAMR-rapportens funktion som det vigtigste værktøj for regnskabspligt og ansvarlighed mellem delegationerne og EuropeAids hovedsæde. Pålideligheden af de centrale resultatindikatorer i relation til finansiel kontrol forringes imidlertid af, at dataene i CRIS (28) er unøjagtige. Hertil kommer, at mange af indikatorerne er vanskelige at fortolke.

| 39. | Kommissionen finder, at en af de mest effektive måder, hvorpå oplysningerne i CRIS på mellemlangt til langt sigt kan forbedres, er at gøre det tydeligere for delegationslederne, hvilke konsekvenser det har at indberette ukorrekte oplysninger. Det nye system til rapportering om forvaltningen af ekstern bistand gør dette ved at anvende oplysninger fra CRIS direkte i delegationernes regelmæssige rapporter. Systemet til rapportering om forvaltningen af ekstern bistand er imidlertid blevet udformet således, at det er muligt for delegationerne at rette og kommentere de indberettede oplysninger, så ukorrekte oplysninger ikke »forurener« nøjagtig indberetning, men tjener til at gøre opmærksom på og rette oplysninger og med tiden at forbedre indberetningen. Selv i løbet af rapporteringen om forvaltningen af ekstern bistand er det muligt at ajourføre oplysningerne, hvis en delegation opdager en fejl, som er let at rette. Rapportering om forvaltningen af ekstern bistand udgør således et skridt i den rigtige retning på det strukturelle plan som svar på Rettens konstatering af mangler i kvaliteten af oplysningerne i CRIS (mens fejl til gengæld vil være mere »synlige« på kort sigt).

  Kommissionen deler ikke Rettens syn på nytten af indikatorer til overvågningsformål. En styregruppe, der repræsenterer en lang række interesser og aktører, indførte for nylig nøgleresultatindikatorerne i forbindelse med den årlige indberetning om 2011 (i 2012). Nøgleresultatindikatorerne er en række indikatorer i et standardiseret format, som både kan anvendes til resultatovervågning på delegations-, regions-, instrument- og porteføljeniveau, og som på grund af udviklingsmiljøets kompleksitet kan tolkes på forskellig vis i mange forskellige sammenhænge. Nogle af nøgleresultatindikatorerne har kvantificerede mål, der bygger på grundigt analyserede historiske oplysninger, mens andre ikke har det.


  Se også svaret til punkt 59 d). |
| --- | --- |

39.

Kommissionen deler ikke Rettens syn på nytten af indikatorer til overvågningsformål. En styregruppe, der repræsenterer en lang række interesser og aktører, indførte for nylig nøgleresultatindikatorerne i forbindelse med den årlige indberetning om 2011 (i 2012). Nøgleresultatindikatorerne er en række indikatorer i et standardiseret format, som både kan anvendes til resultatovervågning på delegations-, regions-, instrument- og porteføljeniveau, og som på grund af udviklingsmiljøets kompleksitet kan tolkes på forskellig vis i mange forskellige sammenhænge. Nogle af nøgleresultatindikatorerne har kvantificerede mål, der bygger på grundigt analyserede historiske oplysninger, mens andre ikke har det.

Se også svaret til punkt 59 d).

| 40. | I 2011 aflagde EuropeAid 15 kontrolbesøg for at kontrollere, om delegationernes interne organisation, systemer og procedurer var tilfredsstillende. Besøgene var nyttige med hensyn til at identificere forhold, der burde forbedres, som f.eks. utilstrækkelig adgang til ekspertise, manglende opfyldelse af uddannelsesbehov på grund af mangel på menneskelige og finansielle ressourcer, unøjagtige CRIS-data og utilstrækkelig projektovervågning. I forbindelse med en IAS-revision blev det imidlertid noteret, at der ikke er dokumentation for et formelt årligt program for kontrolbesøg baseret på en veldokumenteret risikovurdering. Hertil kommer, at EuropeAid ikke har udviklet procedurer for overvågning af implementeringen af anbefalingerne fra disse kontrolbesøg, og den årlige aktivitetsrapport giver ingen oplysninger herom (29). |
| --- | --- |

40.

I 2011 aflagde EuropeAid 15 kontrolbesøg for at kontrollere, om delegationernes interne organisation, systemer og procedurer var tilfredsstillende. Besøgene var nyttige med hensyn til at identificere forhold, der burde forbedres, som f.eks. utilstrækkelig adgang til ekspertise, manglende opfyldelse af uddannelsesbehov på grund af mangel på menneskelige og finansielle ressourcer, unøjagtige CRIS-data og utilstrækkelig projektovervågning. I forbindelse med en IAS-revision blev det imidlertid noteret, at der ikke er dokumentation for et formelt årligt program for kontrolbesøg baseret på en veldokumenteret risikovurdering. Hertil kommer, at EuropeAid ikke har udviklet procedurer for overvågning af implementeringen af anbefalingerne fra disse kontrolbesøg, og den årlige aktivitetsrapport giver ingen oplysninger herom (29).

| 40. | Der er blevet iværksat initiativer med hensyn til den nævnte IAS-revision for at sikre en mere formaliseret planlægningsproces for kontrolbesøgene i delegationerne.

  Fremover vil Kommissionen overveje, om formålet og de specifikke mål for EuropeAid's kontrolbesøg i delegationerne skal underkastes et eftersyn, og om den nuværende risikobaserede tilgang til valg af delegationer kunne suppleres med yderligere udvælgelseskriterier.


  Se også svaret til punkt 59 b). |
| --- | --- |

40.

Fremover vil Kommissionen overveje, om formålet og de specifikke mål for EuropeAid's kontrolbesøg i delegationerne skal underkastes et eftersyn, og om den nuværende risikobaserede tilgang til valg af delegationer kunne suppleres med yderligere udvælgelseskriterier.

Se også svaret til punkt 59 b).

| 41. | Revisionsfirmaer, der har underskrevet rammekontraktaftaler med EuropeAid, udarbejder årlige sammenfattende rapporter om deres revisionsresultater og anbefalinger. Disse rapporter giver værdifulde oplysninger om systemsvagheder og de foranstaltninger, der er nødvendige for at udelukke eller nedsætte ikke støtteberettigede udgifter. På grundlag heraf udsendte EuropeAid i januar 2011 dokumentet »Financial Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions« for at give modtagerne et bedre kendskab til den finansielle forvaltning og reglerne for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

41.

Revisionsfirmaer, der har underskrevet rammekontraktaftaler med EuropeAid, udarbejder årlige sammenfattende rapporter om deres revisionsresultater og anbefalinger. Disse rapporter giver værdifulde oplysninger om systemsvagheder og de foranstaltninger, der er nødvendige for at udelukke eller nedsætte ikke støtteberettigede udgifter. På grundlag heraf udsendte EuropeAid i januar 2011 dokumentet »Financial Management Toolkit for recipients of EU funds for external actions« for at give modtagerne et bedre kendskab til den finansielle forvaltning og reglerne for støtteberettigelse.

| 42. | EuropeAid undersøger kvaliteten af de eksterne revisioner og kontroller, som Kommissionen har indgået kontrakt om, og resultaterne af undersøgelsen fremlægges i en årlig rapport. Den årlige aktivitetsrapport giver ikke oplysninger om resultaterne af denne gennemgang (30). |
| --- | --- |

42.

EuropeAid undersøger kvaliteten af de eksterne revisioner og kontroller, som Kommissionen har indgået kontrakt om, og resultaterne af undersøgelsen fremlægges i en årlig rapport. Den årlige aktivitetsrapport giver ikke oplysninger om resultaterne af denne gennemgang (30).

| 42. | Kommissionen færdiggjorde ikke et eftersyn af revisionskvaliteten i EuropeAid for 2011, som den gjorde for 2010, hvorfor et sådant naturligvis ikke kunne have indgået i den årlige aktivitetsrapport. Under alle omstændigheder blev rapporten om revisionskvalitet i 2010 heller ikke kommenteret i den årlige aktivitetsrapport for 2010, ikke mindst fordi de stående instrukser om den årlige aktivitetsrapport ikke stiller krav herom. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Systemmodulerne til behandling af revisionsresultater og for oprettelse af indtægtsordrer blev koblet på CRIS-informationssystemet i 2011 (31). Det er en væsentlig forbedring, men det giver endnu ikke fuldstændige og nøjagtige oplysninger om resultaterne af og opfølgningen på alle forudgående kontroller: |
| --- | --- |

43.

Systemmodulerne til behandling af revisionsresultater og for oprettelse af indtægtsordrer blev koblet på CRIS-informationssystemet i 2011 (31). Det er en væsentlig forbedring, men det giver endnu ikke fuldstændige og nøjagtige oplysninger om resultaterne af og opfølgningen på alle forudgående kontroller:

| 43. | Kommissionen er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at tildele og vedholdende allokere de yderligere ressourcer, der er nødvendige for i et endnu videre omfang at bearbejde oplysninger om den finansielle forvaltning. Desuden er Kommissionen på nuværende tidspunkt optaget af arbejdet med at strømline lokale IT-applikationer på tværs af Kommissionen. |
| --- | --- |

43.

| a) | CRIS-Audit giver ikke oplysninger om de beløb, EuropeAid i sidste ende vurderer ikke er støtteberettigede |
| --- | --- |

a)

CRIS-Audit giver ikke oplysninger om de beløb, EuropeAid i sidste ende vurderer ikke er støtteberettigede

| a) | CRIS-revisionsmodulet blev snarere udformet med henblik på planlægning og registrering af resultaterne af eksterne revisioner end med henblik på sporing af Kommissionens opfølgende revisionsarbejde. Hvis ressourcerne tillader det, kunne Kommissionen imidlertid tænke sig at udvikle denne funktion på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

a)

| b) | CRIS giver ikke fuldstændige oplysninger om beløb, som Kommissionen under sin egen forudgående kontrol har fundet ikke støtteberettigede, og som er blevet korrigeret (32) |
| --- | --- |

b)

CRIS giver ikke fuldstændige oplysninger om beløb, som Kommissionen under sin egen forudgående kontrol har fundet ikke støtteberettigede, og som er blevet korrigeret (32)

| b) | CRIS giver grundig og tilstrækkelig information om beløb, der betragtes som ikke-støtteberettigede i forbindelse med behandlingen af udbetalingsanmodninger, herunder den grundlæggende kategorisering af ikke-støtteberettigede beløb. Kontrahenter sender imidlertid ofte en erstatningsfaktura (i stedet for en kreditnota og en ny faktura), når Kommissionen gør dem opmærksom på, at den har konstateret fejl, hvorfor det ikke er alle Kommissionsansattes afsløringer af fejl, der kan registreres fuldt ud i regnskabssystemet. Det ville kræve væsentlige ressourcer at informere udtømmende om resultaterne af alle forudgående kontroller og om det opfølgende arbejde, og nytten ville være begrænset. Derfor vurderes et sådant arbejde ikke at være omkostningseffektivt. |
| --- | --- |

b)

| c) | Nøjagtigheden af CRIS data er stadig problematisk, således som det blev konstateret under EuropeAids egen efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af CRIS data er stadig problematisk, således som det blev konstateret under EuropeAids egen efterfølgende kontrol.

| c) | Selv om de konstaterede fejlregistreringer ikke har haft nogen reel indvirkning på årsregnskaberne, deler Kommissionen Rettens holdning, nemlig at kvaliteten af oplysningerne i CRIS fortsat skal forbedres. EuropeAid vil på ny bestræbe sig på at forbedre oplysningerne i CRIS i 2012. |
| --- | --- |

c)

Delegationerne

| 44. | Som i de foregående år konstaterede Retten ringe dokumenterede og ineffektive kontroller hos hovedparten af de nationale anvisningsberettigede i EUF-modtagerlandene. EuropeAids hovedsæde og delegationerne ydede i mange tilfælde teknisk bistand for at forbedre denne kontrol, men det kan ikke kompensere for de underliggende svagheder. |
| --- | --- |

44.

Som i de foregående år konstaterede Retten ringe dokumenterede og ineffektive kontroller hos hovedparten af de nationale anvisningsberettigede i EUF-modtagerlandene. EuropeAids hovedsæde og delegationerne ydede i mange tilfælde teknisk bistand for at forbedre denne kontrol, men det kan ikke kompensere for de underliggende svagheder.

| 44. | Kommissionen er opmærksom på, at nationale myndigheder ikke altid lever op til de påkrævede standarder for økonomisk forvaltning, og gennemfører derfor størstedelen af sin projektbistand gennem delvist decentraliseret forvaltning, mens delegationerne udfører forudgående kontroller for størstedelen af porteføljen. Kommissionen styrker fortsat de nationale anvisningsberettigedes kompetencer gennem en betydelig uddannelsesindsats. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Hovedparten af de delegationer, Retten besøgte i 2011, foretog ikke en risikobaseret udvælgelse og planlægning af kontrolbesøg på stedet. Af kontrolbesøg fra EuropeAids hovedsæde (jf. punkt 40) fremgik det, at delegationerne ofte stod over for ressourcemæssige begrænsninger på personale- og tjenesterejsebudgettet, som begrænsede deres kapacitet til at udføre overvågningsaktiviteter, som f.eks. projektovervågning på stedet, navnlig for så vidt angår finansielle aspekter. Den omfattende omstrukturering, der fandt sted i 2011, og anvendelsen af ressourcerne til andre opgaver end bistandsforvaltning forbedrede ikke dette forhold (jf. punkt 6 og 34). |
| --- | --- |

45.

Hovedparten af de delegationer, Retten besøgte i 2011, foretog ikke en risikobaseret udvælgelse og planlægning af kontrolbesøg på stedet. Af kontrolbesøg fra EuropeAids hovedsæde (jf. punkt 40) fremgik det, at delegationerne ofte stod over for ressourcemæssige begrænsninger på personale- og tjenesterejsebudgettet, som begrænsede deres kapacitet til at udføre overvågningsaktiviteter, som f.eks. projektovervågning på stedet, navnlig for så vidt angår finansielle aspekter. Den omfattende omstrukturering, der fandt sted i 2011, og anvendelsen af ressourcerne til andre opgaver end bistandsforvaltning forbedrede ikke dette forhold (jf. punkt 6 og 34).

| 45. | Det er åbenlyst helt centralt at prioritere begrænsede ressourcer i forbindelse med beslutningstagning vedrørende planlægning og gennemførelse af kontroller på stedet i delegationerne. Da de fleste kontrolbesøg, der udføres på stedet, foretages af driftspersonel og ikke primært er finansielle kontroller, er risiko sjældent det vigtigste element i planlægningen af sådanne besøg. Kontrolbesøg på stedet udgør en af de opfølgende aktiviteter sammen med bl.a. gennemførelsesrapporter, kontakt til støttemodtagerne, resultatorienterede overvågningsrapporter, evalueringer og revision.

  Hvad angår anvendelsen af ressourcer til opgaver, der ikke er forvaltning af bistand, blev der i december 2011 sendt instrukser til delegationerne i en fælles meddelelse fra Kommissionen og EU's Udenrigstjeneste for at tydeliggøre muligheder og begrænsninger, hvad angår fleksibiliteten i brug af personalet.


  Se også svaret til punkt 59 b). |
| --- | --- |

45.

Hvad angår anvendelsen af ressourcer til opgaver, der ikke er forvaltning af bistand, blev der i december 2011 sendt instrukser til delegationerne i en fælles meddelelse fra Kommissionen og EU's Udenrigstjeneste for at tydeliggøre muligheder og begrænsninger, hvad angår fleksibiliteten i brug af personalet.

Se også svaret til punkt 59 b).

Eksterne revisioner

| 46. | Retten vurderede, at den eksterne revisionsfunktion var effektiv for så vidt angår EuropeAids centrale tjenestegrene, og delvis effektiv for så vidt angår delegationerne. |
| --- | --- |

46.

Retten vurderede, at den eksterne revisionsfunktion var effektiv for så vidt angår EuropeAids centrale tjenestegrene, og delvis effektiv for så vidt angår delegationerne.

| 47. | EuropeAids hovedsæde har udviklet en metode til udarbejdelse og gennemførelse af samt opfølgning på de årlige revisionsplaner. Det overvåger nøje delegationernes eksterne revisionsfunktion og kvaliteten af de eksterne revisioner, der udføres i henhold til Kommissionens rammekontrakt. |
| --- | --- |

47.

EuropeAids hovedsæde har udviklet en metode til udarbejdelse og gennemførelse af samt opfølgning på de årlige revisionsplaner. Det overvåger nøje delegationernes eksterne revisionsfunktion og kvaliteten af de eksterne revisioner, der udføres i henhold til Kommissionens rammekontrakt.

| 48. | I de fleste henseender forvaltede delegationerne deres eksterne revisioner i overensstemmelse med den gældende metode. Revisionsplanerne blev udarbejdet i overensstemmelse med retningslinjerne og gennemført rettidig, og der blev reageret på revisionsresultaterne, navnlig med inddrivelser og modregning i senere betalinger. Retten konstaterede imidlertid, at der stadig er behov for forbedringer på en række områder. Som anført i de foregående år (33) bevirker personalemangel og det forhold, at de obligatoriske revisioner prioriteres højest, at de risikobaserede revisioner ikke altid udvælges på grundlag af en veldokumenteret risikovurdering, og at de ikke udføres i så stort et antal som nødvendigt. I en række tilfælde var revisionsafslutningen forsinket, hvilket kan medføre, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives. |
| --- | --- |

48.

I de fleste henseender forvaltede delegationerne deres eksterne revisioner i overensstemmelse med den gældende metode. Revisionsplanerne blev udarbejdet i overensstemmelse med retningslinjerne og gennemført rettidig, og der blev reageret på revisionsresultaterne, navnlig med inddrivelser og modregning i senere betalinger. Retten konstaterede imidlertid, at der stadig er behov for forbedringer på en række områder. Som anført i de foregående år (33) bevirker personalemangel og det forhold, at de obligatoriske revisioner prioriteres højest, at de risikobaserede revisioner ikke altid udvælges på grundlag af en veldokumenteret risikovurdering, og at de ikke udføres i så stort et antal som nødvendigt. I en række tilfælde var revisionsafslutningen forsinket, hvilket kan medføre, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives.

| 48. | Det er korrekt, at personalemangel kan indvirke negativt på revisionsafslutningens varighed, men alle obligatoriske revisionsberetninger skal være modtaget, før Kommissionen foretager endelig betaling, hvorfor risikoen for, at midlerne ikke vil kunne inddrives, er meget begrænset. |
| --- | --- |

48.

Intern revision

| 49. | Retten vurderede, at den interne revision var delvis effektiv. |
| --- | --- |

49.

Retten vurderede, at den interne revision var delvis effektiv.

| 50. | Kommissionens omstrukturering, der fandt sted i 2011 (jf. punkt 6 og 34), havde stor indflydelse på den interne revisionsfunktions (IAC’s) (34) arbejde. Der skete en større udskiftning af personalet i enheden, og de fleste af de nye medarbejdere havde ingen revisionserfaring. IAC kunne kun gennemføre ca. halvdelen af sin oprindelige årlige arbejdsplan. Det er ikke nævnt i den årlige aktivitetsrapport (35). |
| --- | --- |

50.

Kommissionens omstrukturering, der fandt sted i 2011 (jf. punkt 6 og 34), havde stor indflydelse på den interne revisionsfunktions (IAC’s) (34) arbejde. Der skete en større udskiftning af personalet i enheden, og de fleste af de nye medarbejdere havde ingen revisionserfaring. IAC kunne kun gennemføre ca. halvdelen af sin oprindelige årlige arbejdsplan. Det er ikke nævnt i den årlige aktivitetsrapport (35).

| 50. | Den oprindelige årlige arbejdsplan for 2011 blev af åbenlyse årsager kun delvist gennemført, da der på grund af EuropeAid's omstrukturering i juni skulle udarbejdes et nyt årligt arbejdsprogram for den interne revisionsenhed i begyndelsen af juli 2011. Det nye arbejdsprogram skulle tage højde for ændringerne i generaldirektoratet og den nye personalesituation i den interne revisionsfunktion, der krævede omfattende uddannelse i revision.

  Se også svaret til punkt 59 b). |
| --- | --- |

50.

Se også svaret til punkt 59 b).

| 51. | I 2011 afsluttede Den Interne Revisionstjeneste (IAS) (36) to revisioner af den finansielle forvaltning af programoverslag og EUF-gavebistand. Dens resultater stemmer overens med Rettens for så vidt angår svagheder i den forudgående kontrol (jf. punkt 36). |
| --- | --- |

51.

I 2011 afsluttede Den Interne Revisionstjeneste (IAS) (36) to revisioner af den finansielle forvaltning af programoverslag og EUF-gavebistand. Dens resultater stemmer overens med Rettens for så vidt angår svagheder i den forudgående kontrol (jf. punkt 36).

| 51. | Se svaret til punkt 36. |
| --- | --- |

51.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 52. | Generaldirektøren for EuropeAid erklærer (37), at han har fået rimelig sikkerhed for, at kontrolprocedurerne giver den nødvendige garanti for, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige. Den årlige aktivitetsrapport indeholder ingen forbehold. Den fastslår derimod (38), at EuropeAid, når der tages hensyn til udformningen og resultaterne af kontorets flerårige kontrolstruktur, ikke mener, at restfejlfrekvensen, dvs. de fejl, der er tilbage, når alle kontroller er udført, er væsentlig. Det står i modsætning til den væsentlige fejlprocent, den høje fejlfrekvens og de delvis effektive systemer, som Retten konstaterede i 2011. |
| --- | --- |

52.

Generaldirektøren for EuropeAid erklærer (37), at han har fået rimelig sikkerhed for, at kontrolprocedurerne giver den nødvendige garanti for, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige. Den årlige aktivitetsrapport indeholder ingen forbehold. Den fastslår derimod (38), at EuropeAid, når der tages hensyn til udformningen og resultaterne af kontorets flerårige kontrolstruktur, ikke mener, at restfejlfrekvensen, dvs. de fejl, der er tilbage, når alle kontroller er udført, er væsentlig. Det står i modsætning til den væsentlige fejlprocent, den høje fejlfrekvens og de delvis effektive systemer, som Retten konstaterede i 2011.

| 52. | Rettens metode til beregning af den mest sandsynlige anslåede årlige fejlprocent og fejlfrekvensen for de europæiske udviklingsfonde kan ikke sammenlignes direkte med kriterierne for det resterende risikobeløb (efter færdiggørelsen af alle flerårige kontroller), som er en nøglefaktor i generaldirektørens revisionserklæring for den samlede EuropeAid-portefølje med finansiering fra de europæiske udviklingsfonde og EU-budgettet. Kommissionen bemærker, at Rettens anslåede mest sandsynlige årlige fejlprocent for ekstern bistand under EU-budgettet, som udgør størstedelen af porteføljen, har været under væsentlighedsgrænsen for 2010 og 2011, som det var tilfældet for de europæiske udviklingsfonde i 2009.

  Se også svarene til punkt 57 og 58 a). |
| --- | --- |

52.

Se også svarene til punkt 57 og 58 a).

| 53. | Rettens gennemgang af den årlige aktivitetsrapport viser, at: |
| --- | --- |

53.

Rettens gennemgang af den årlige aktivitetsrapport viser, at:

53.

| a) | der ikke fremlægges bevis for påstanden om, at restfejlfrekvensen er på under 2 % |
| --- | --- |

a)

der ikke fremlægges bevis for påstanden om, at restfejlfrekvensen er på under 2 %

| a) | Se også svaret til punkt 58 a). |
| --- | --- |

a)

| b) | der udtrykkes stor bekymring med hensyn til, om personaleressourcerne til bistandsforvaltning er tilstrækkelige (jf. punkt 34) |
| --- | --- |

b)

der udtrykkes stor bekymring med hensyn til, om personaleressourcerne til bistandsforvaltning er tilstrækkelige (jf. punkt 34)

| b) | Det er nu over 10 år siden, decentraliseringsprocessen blev indledt. Kommissionen har taget processens særdeles positive resultater ad notam, men er også blevet opmærksom på skævheder, der med tiden er opstået, og som der skal rettes op på. I overensstemmelse med meddelelsen om en dagsorden for forandring og efter den evaluering af arbejdsmængden for EuropeAid's personale, der blev udført i 2011, blev der den 12. marts 2012 indgivet en rapport til generalsekretæren om brugen af Kommissionens ressourcer i EU-delegationerne, som også blev fremlagt for kommissærernes udenrigsgruppe. I rapporten fremsættes der konklusioner om at genetablere personaleligevægten mellem delegationerne for bedre at matche EuropeAid's behov og prioriteter med de tilgængelige ressourcer. Konklusionerne vil blive/er blevet forelagt Kommissionen til godkendelse i juli 2012.

  Se også svaret til punkt 34. |
| --- | --- |

b)

Se også svaret til punkt 34.

| c) | både IAS og EuropeAids egen efterfølgende kontrol af transaktioner påpeger svagheder i denne kontrol (jf. punkt 37 og 51). |
| --- | --- |

c)

både IAS og EuropeAids egen efterfølgende kontrol af transaktioner påpeger svagheder i denne kontrol (jf. punkt 37 og 51).

| c) | Både den interne revisionsproces og de efterfølgende kontroller af transaktioner er udformet, så de angiver svagheder ved kontrollen, og er genstand for omfattende opfølgning, herunder formelle handlingsplaner. |
| --- | --- |

c)

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

| 54. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

54.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 54. | Kommissionen har med glæde noteret Rettens positive vurdering af EUF-regnskabernes rigtighed. |
| --- | --- |

54.

| 55. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011: |
| --- | --- |

55.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2011:

55.

| a) | var EUF's indtægter uden væsentlig fejlforekomst |
| --- | --- |

a)

var EUF's indtægter uden væsentlig fejlforekomst

| b) | var de samlede forpligtelser, som EUF havde indgået, uden væsentlig fejlforekomst |
| --- | --- |

b)

var de samlede forpligtelser, som EUF havde indgået, uden væsentlig fejlforekomst

| c) | var EUF’s betalinger væsentligt fejlbehæftede (jf. punkt 24-30). |
| --- | --- |

c)

var EUF’s betalinger væsentligt fejlbehæftede (jf. punkt 24-30).

| c) | Kommissionen vil øge sine bestræbelser på at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i 2012.

  Ikke desto mindre skal Kommissionen understrege, at EuropeAid's kontrolsystem er flerårigt, hvilket betyder, at nogle af de fejl, som Retten har bemærket, ville være blevet rettet på et senere tidspunkt som en del af den normale cyklus for kontrol med ekstern bistand. Hen ved to tredjedele af betalingerne i stikprøven vedrører overførsler såsom forudbetalinger eller clearinger, som stadig kan nå at blive kontrolleret og rettet i forbindelse den endelige udbetaling. Desuden slutter Kommissionens overvågning af udgifterne til ekstern bistand ikke med de endelige udbetalinger. EuropeAid og ECHO forvalter på grundlag af en årlig formaliseret risikovurderingsproces et omfattende program for efterfølgende revision.


  Da udviklings- og humanitær bistand opererer i et højrisikomiljø, er det imidlertid ikke realistisk at eliminere risikoen for finansielle fejl. |
| --- | --- |

c)

Ikke desto mindre skal Kommissionen understrege, at EuropeAid's kontrolsystem er flerårigt, hvilket betyder, at nogle af de fejl, som Retten har bemærket, ville være blevet rettet på et senere tidspunkt som en del af den normale cyklus for kontrol med ekstern bistand. Hen ved to tredjedele af betalingerne i stikprøven vedrører overførsler såsom forudbetalinger eller clearinger, som stadig kan nå at blive kontrolleret og rettet i forbindelse den endelige udbetaling. Desuden slutter Kommissionens overvågning af udgifterne til ekstern bistand ikke med de endelige udbetalinger. EuropeAid og ECHO forvalter på grundlag af en årlig formaliseret risikovurderingsproces et omfattende program for efterfølgende revision.

Da udviklings- og humanitær bistand opererer i et højrisikomiljø, er det imidlertid ikke realistisk at eliminere risikoen for finansielle fejl.

| 56. | På grundlag af sin revision konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer i EuropeAid var delvis effektive (jf. punkt 31-53). |
| --- | --- |

56.

På grundlag af sin revision konstaterede Retten, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer i EuropeAid var delvis effektive (jf. punkt 31-53).

| 56. | Kommissionen har udformet sine kontroller, så de dækker hele varigheden af dens flerårige projekter. Den er af den opfattelse, at disse tilsyns- og kontrolsystemer, der både dækker de europæiske udviklingsfondes drift og aktiviteter finansieret gennem EU-budgettet, er effektive og år efter år er blevet forbedret væsentligt. På trods af de udfordringer, der følger med et højrisikomiljø som området for ekstern bistand, har Rettens anslåede mest sandsynlige årlige fejlprocent for ekstern bistand under EU-budgettet været under væsentlighedsgrænsen i 2010 og 2011 og var under væsentlighedsgrænsen for de europæiske udviklingsfonde i 2009. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Retten konkluderer, at kvaliteten af oplysningerne i CRIS stadig giver anledning til bekymring og indvirker på både nøjagtigheden af de data, der bruges ved udarbejdelsen af årsregnskabet (jf. punkt 20), og på overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet (jf. punkt 39, 40 og 43) (39). |
| --- | --- |

57.

Retten konkluderer, at kvaliteten af oplysningerne i CRIS stadig giver anledning til bekymring og indvirker på både nøjagtigheden af de data, der bruges ved udarbejdelsen af årsregnskabet (jf. punkt 20), og på overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet (jf. punkt 39, 40 og 43) (39).

| 57. | Kommissionen deler Rettens bekymring og vil fortsat forbedre kvaliteten af oplysningerne i CRIS. Som Retten bemærker i punkt 20, har de konstaterede indberetningsfejl imidlertid ikke haft nogen væsentlig indvirkning på årsregnskabet. |
| --- | --- |

57.

Anbefalinger

| 58. | Bilag 3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort for at imødekomme de anbefalinger, den fremsatte i årsberetningen for 2009. Følgende punkter bør bemærkes: |
| --- | --- |

58.

Bilag 3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort for at imødekomme de anbefalinger, den fremsatte i årsberetningen for 2009. Følgende punkter bør bemærkes:

| 58. | Kommissionen vil overveje omkostningerne og fordelene ved de af Rettens anbefalinger, der specifikt angår de bestemmelser i finansforordningen, som anvendes på den 10. EUF (42) og under hensyntagen til den foreslåede reduktion af dens ressourcer, inden den tager en beslutning om at handle og/eller foreslår handling. |
| --- | --- |

58.

| a) | EuropeAid har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at implementere mange af Rettens anbefalinger. Det gælder navnlig udviklingen af metoden til estimering af restfejlfrekvensen, udbredelsen af »the financial management toolkit«, der skal give modtagerne et bedre kendskab til støtteberettigelsesreglerne, planlægningen og overvågningen af revisioner og vurderingen af, om det er berettiget at yde budgetstøtte |
| --- | --- |

a)

EuropeAid har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at implementere mange af Rettens anbefalinger. Det gælder navnlig udviklingen af metoden til estimering af restfejlfrekvensen, udbredelsen af »the financial management toolkit«, der skal give modtagerne et bedre kendskab til støtteberettigelsesreglerne, planlægningen og overvågningen af revisioner og vurderingen af, om det er berettiget at yde budgetstøtte

| a) | Resultaterne af Kommissionens estimering af EuropeAid's procentsats for restfejl (dvs. den finansielle virkning af fejl, der udestår, efter at alle planlagte kontroller er gennemført) vil være tilgængelige i starten af 2013, hvad angår rapporteringsperioden 2012. |
| --- | --- |

a)

| b) | Der er behov for yderligere bestræbelser for fuldt ud at implementere Rettens anbefalinger vedrørende kvaliteten af oplysningerne i CRIS, opfølgningen på revisionsresultaterne og anbefalingerne samt vurderingen af, om systemet til efterfølgende kontrol af transaktioner er omkostningseffektivt. |
| --- | --- |

b)

Der er behov for yderligere bestræbelser for fuldt ud at implementere Rettens anbefalinger vedrørende kvaliteten af oplysningerne i CRIS, opfølgningen på revisionsresultaterne og anbefalingerne samt vurderingen af, om systemet til efterfølgende kontrol af transaktioner er omkostningseffektivt.

| b) | EuropeAid vil på ny bestræbe sig på at forbedre oplysningerne i CRIS i 2012 og skabe bedre forbindelse mellem revisionernes finansielle konstateringer og inddrivelsen af midler. Systemet til efterfølgende kontrol med transaktioner blev stillet i bero i 2012. |
| --- | --- |

b)

| 59. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at EuropeAid: |
| --- | --- |

59.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at EuropeAid:

59.

| a) | forbedrer forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurer og udarbejder klare udvælgelseskriterier og dokumenterer evalueringen bedre (jf. punkt 28 b)) |
| --- | --- |

a)

forbedrer forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurer og udarbejder klare udvælgelseskriterier og dokumenterer evalueringen bedre (jf. punkt 28 b))

| a) | Kommissionen vil iværksætte en proces, der er udformet med henblik på at uddrage erfaringer af de fejl, som Retten har opdaget i udbudsproceduren, og der vil blive udgivet en praktisk vejledning om kontrakter i 2013. |
| --- | --- |

a)

| b) | indfører en veldokumenteret risikobaseret planlægning og systematisk følger op på kontrolbesøg (jf. punkt 40) og kontrolbesøg på stedet (jf. punkt 45) |
| --- | --- |

b)

indfører en veldokumenteret risikobaseret planlægning og systematisk følger op på kontrolbesøg (jf. punkt 40) og kontrolbesøg på stedet (jf. punkt 45)

| b) | Kommissionen vil overveje, om formålet og de specifikke mål for EuropeAid's kontrolbesøg i delegationerne skal underkastes et eftersyn.

  EuropeAid vil indføre en mere formel procedure til evaluering og årlig planlægning, både hvad angår kontrolbesøg i delegationerne og overvågning af projekter på stedet. Kommissionen finder imidlertid, at det ville være nyttigt at supplere den nuværende risikobaserede udvælgelsesprocedure med yderligere udvælgelseskriterier.


  Se også svaret til punkt 40. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid vil indføre en mere formel procedure til evaluering og årlig planlægning, både hvad angår kontrolbesøg i delegationerne og overvågning af projekter på stedet. Kommissionen finder imidlertid, at det ville være nyttigt at supplere den nuværende risikobaserede udvælgelsesprocedure med yderligere udvælgelseskriterier.

Se også svaret til punkt 40.

| c) | gør det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med delegationernes og hovedsædets udarbejdelse af de årlige revisionsplaner (jf. punkt 48) |
| --- | --- |

c)

gør det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med delegationernes og hovedsædets udarbejdelse af de årlige revisionsplaner (jf. punkt 48)

| c) | Kommissionen vil overveje at gøre EuropeAid's risikoanalytiske metode til udarbejdelse af revisionsplaner obligatorisk fra 2013. |
| --- | --- |

c)

| d) | revurderer udformningen af de centrale resultatindikatorer, så det sikres, at de er utvetydige og lette at fortolke (jf. punkt 39) |
| --- | --- |

d)

revurderer udformningen af de centrale resultatindikatorer, så det sikres, at de er utvetydige og lette at fortolke (jf. punkt 39)

| d) | Kommissionen er ikke i stand til på kort til mellemlangt sigt at udføre et gennemsyn af EuropeAid's nøgleresultatindikatorer. Nøgleresultatindikatorerne blev for nylig indført (af en styregruppe, der repræsenterer en lang række interesser og aktører) i forbindelse med den årlige indberetning om 2011 (i 2012), og Kommissionen har endnu ikke tilstrækkeligt med oplysninger eller analyser af oplysningerne. Det er imidlertid sandsynligt, at indikatorerne med tiden skal justeres, når det nye indberetningssystem er indført. |
| --- | --- |

d)

| e) | vurderer IAC’s kapacitet til at udføre sin opgave effektivt (jf. punkt 50). |
| --- | --- |

e)

vurderer IAC’s kapacitet til at udføre sin opgave effektivt (jf. punkt 50).

| e) | Kommissionen vil vurdere EuropeAid's interne revisionsenheds kapacitet og overveje en mulig styrkelse af den, hvis det viser sig nødvendigt. |
| --- | --- |

e)

EuropeAid vil på grund af sin forpligtelse til at mindske det samlede antal ansatte i første omgang se på mulighederne for at styrke den eksisterende ekspertise.

---

(1)  Jf. artikel 118, 125 og 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1) og Rettens udtalelse nr. 9/2007 om forslaget til denne forordning (EUT C 23 af 28.1.2008).

(2)  En trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten fastsætter reglerne for Rettens revision af disse transaktioner (jf. artikel 134 i forordning (EF) nr. 215/2008).

(3)  Det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, stabilitetsinstrumentet, instrumentet for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område og faciliteten med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene.

(4)  Jf. kapitel 7 »Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse« i Rettens årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget i 2011.

(5)  De tegner sig for 1,2 % af de betalinger, der blev afholdt i 2011.

(6)  Budgetstøtte betyder, at Kommissionen overfører midler til statskassen i et partnerland med henblik på at tilføre supplerende budgetmidler til støtte for en national udviklingsstrategi.

(7)  Artikel 21-29 i forordning (EF) nr. 215/2008.

(8)  Artikel 61, stk. 2.

(9)  Jf. punkt 46 i Rettens årsberetning om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter for regnskabsåret 2003 (EUT C 293 af 30.11.2004, s. 315).

(10)  En forklaring på denne teoretiske tilgang gives i punkt 7.11 i Rettens årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget i 2011.

(11)  Gamle uindfriede forpligtelser vedrører midler, som der er indgået forpligtelser for for over fem år siden, og som stadig ikke er udnyttet. Sovende uindfriede forpligtelser vedrører midler, som der er indgået forpligtelser for, men som der ikke er indgået kontrakt om, og som heller ikke er blevet udnyttet i over to år.

(12)  Artikel 118 og 124 i forordning (EF) nr. 215/2008.

(13)  Årsregnskabet omfatter balancen, opgørelsen over det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen, oversigten over bevægelser i nettoaktiver og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer.

(14)  I overensstemmelse med artikel 2, 3 og 4, artikel 125, stk. 4, og artikel 134 i finansforordningen for den tiende EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter og er ansvarlig for.

(15)  De regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Årsregnskabet for regnskabsåret 2011 blev i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Den Europæiske Union, hvorimod beretningen om forvaltningen af EUF fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(16)  Jf. artikel 122 i forordning (EF) nr. 215/2008: »Årsregnskabet omfatter balancen, opgørelsen over det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen og oversigten over EUF's fordringer.«

(17)  Jf. artikel 123 i forordning (EF) nr. 215/2008: »Beretningerne om den økonomiske forvaltning omfatter tabeller, der viser tildelingerne, forpligtelserne og betalingerne.«

(18)  EuropeAid: 125 projekter og 30 budgetstøttebetalinger, GD ECHO: 8 betalinger vedrørende projekter for humanitær bistand.

(19)  F.eks.: kontrakttype, start- og slutdatoer for kontrakter samt forvaltningsmåde.

(20)  Periodeafgrænsning, cut-off, skal sikre, at både indtægter og udgifter registreres fuldstændigt og nøjagtigt i den korrekte regnskabsperiode.

(21)  Retten beregner sit skøn over fejlfrekvensen på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn (den mest sandsynlige fejlværdi). Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 2,0 % og 8,1 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(22)  Der udarbejdes — sædvanligvis en gang om året — et programoverslag, med henblik på at udarbejde et arbejdsprogram og fastlægge de ressourcer, der er nødvendige til gennemførelsen af dette. Det gennemføres af den berørte institution eller støttemodtager, men skal forinden godkendes af partnerlandets repræsentant og af Kommissionen.

(23)  Jf. også punkt 7.17 i kapitel 7 »Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse« i Rettens årsberetning om gennemførelsen af EU’s budget i 2011.

(24)  Action plan for a strengthened EuropeAid management and control pyramid, 19.11.2010.

(25)  S. 21, 37, 38 og 45.

(26)  Aktivitetsrapporten, s. 33.

(27)  Aktivitetsrapporten, s. 40.

(28)  Det fælles relex-informationssystem.

(29)  S. 38.

(30)  S. 30.

(31)  Som anført i Kommissionens svar til punkt 42 og 63 c) i Rettens årsberetning for 2010.

(32)  F.eks. tilfælde, hvor fakturaer er blevet returneret til støttemodtagere eller kontrahenter med henblik på korrektion, eller betalte fakturaer, som omfatter identificerede ikke støtteberettigede udgifter, som skal korrigeres i en senere faktura.

(33)  Punkt 45 i årsberetningen for 2009 og punkt 48 i årsberetningen for 2010.

(34)  IAC er en enhed i hvert enkelt af Kommissionens generaldirektorater. Den ledes af en kontorchef, som refererer direkte til generaldirektøren. Dens opgave er på en uafhængig måde at give sikkerhed for, at det interne kontrolsystem er effektivt med henblik på at forbedre generaldirektoratets virksomhed.

(35)  S. 39 og 40.

(36)  IAS er et generaldirektorat i Kommissionen. Det ledes af Kommissionens interne revisor og refererer til dens revisionsopfølgningsudvalg. Dets opgave er på en uafhængig måde at give sikkerhed for, at de interne kontrolsystemer er effektive, og at bistå Kommissionen med udtalelser, råd og anbefalinger.

(37)  S. 47.

(38)  S. 46.

(39)  Jf. også Rettens særberetning nr. 5/2012 om Det fælles Relex-informationssystem (CRIS).

(40)  Se http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf.

(41)  Se Kommissionens meddelelse om EU's fremtidige tilgang til budgetstøtte til tredjelande (KOM 2011 — 638 endelig).

(42)  Stk. 11-13.

(43)  Regnskabsåret 2011 - nettobeløb.

(44)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser. Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra GD DEVCO.

(45)  Inklusive den oprindelige tildeling til 8., 9. og 10. EUF, medfinansiering, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

(46)  I % af midlerne.

(47)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(48)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser.

(49)  Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

(50)  Nettoforpligtelser efter frigørelse. Nettobetalinger efter inddrivelse.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2011.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Forpligtelser i alt | 27 | 3 | 30 | 30 | 50 | 45 |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 170 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 130 |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| ikke var behæftet med fejl | 65 % | (86) | 77 % | (23) | 67 % | (109) | 73 % | 78 % | 76 % |
| var behæftet med én eller flere fejl | 35 % | (47) | 23 % | (7) | 33 % | (54) | 27 % | 22 % | 24 % |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke kvantificerbare fejl | 38 % | (18) | 100 % | (7) | 46 % | (25) | 49 % | 65 % | 61 % |
| Kvantificerbare fejl: | 62 % | (29) | 0 % | (0) | 54 % | (29) | 51 % | 35 % | 39 % |
| Støtteberettigelse | 52 % | (15) | 0 % | (0) | 52 % | (15) | 70 % | 23 % | 44 % |
| Forekomst | 38 % | (11) | 0 % | (0) | 38 % | (11) | 17 % | 23 % | 38 % |
| Nøjagtighed | 10 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 13 % | 54 % | 19 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | 5,1 % | | | |
| Øvre fejlgrænse | 8,1 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | 2,0 % | | | |

2011

2010

2009

2008

Projekter

Budgetstøtte

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Forpligtelser i alt

27

3

30

30

50

45

Transaktioner i alt (bestående af):

133

30

163

165

170

170

Forskud

0

0

0

0

0

40

Mellemliggende/endelige betalinger

133

30

163

165

170

130

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

65 %

(86)

77 %

(23)

67 %

(109)

73 %

78 %

76 %

var behæftet med én eller flere fejl

35 %

(47)

23 %

(7)

33 %

(54)

27 %

22 %

24 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse pr. fejltype

Ikke kvantificerbare fejl

38 %

(18)

100 %

(7)

46 %

(25)

49 %

65 %

61 %

Kvantificerbare fejl:

62 %

(29)

0 %

(0)

54 %

(29)

51 %

35 %

39 %

Støtteberettigelse

52 %

(15)

0 %

(0)

52 %

(15)

70 %

23 %

44 %

Forekomst

38 %

(11)

0 %

(0)

38 %

(11)

17 %

23 %

38 %

Nøjagtighed

10 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

13 %

54 %

19 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

5,1 %

Øvre fejlgrænse

8,1 %

Nedre fejlgrænse

2,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikker blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes angiver det faktiske antal transaktioner.

---

BILAG 2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE OG UDVIKLINGSBISTAND OVER DET ALMINDELIGE BUDGET

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Eksterne revisioner | Interne revisioner | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAids centrale systemer | Delvis effektiv | Effektive | Effektive | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Delegationer | Delvis effektiv | Delvis effektive | Delvis effektive | I/R | Delvis effektive |

System

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Eksterne revisioner

Interne revisioner

Samlet vurdering

EuropeAids centrale systemer

Delvis effektiv

Effektive

Effektive

Delvis effektive

Delvis effektive

Delegationer

Delvis effektiv

Delvis effektive

Delvis effektive

I/R

Delvis effektive

---

BILAG 3

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid, for eksempel på grundlag af en undersøgelse af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter, udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført (årsberetningen for 2009, punkt 54 a)). | EuropeAid har vedtaget en metode til at anslå forekomsten af tilbageværende fejl og indgået kontrakt med et eksternt revisionsfirma om at udføre denne opgave. De første resultater heraf skulle foreligge, så der kan tages hensyn til dem i EuropeAids årlige aktivitetsrapport for 2012. | Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionens arbejde er på rette spor, hvad angår beregningen af procentsatsen for restfejl med hensyn til EuropeAid's portefølje. |
| I forbindelse med denne gennemgang bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol (årsberetningen for 2009, punkt 54 b)). | I svaret til årsberetningen for 2010 udtalte Kommissionen, at den var begyndt at arbejde på omkostningseffektiviteten af kontrollerne i 2010. Dette arbejde ville blive gennemgået og startet op igen i 2011/2012 i forbindelse med det endelige resultat af den igangværende revision af finansforordningen. Fremskridtene i 2011 var begrænsede. | Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Der blev gjort fremskridt i 2011, for så vidt angår omkostninger og udbytte af kontroller, som det fastslås i den årlige aktivitetsrapport for 2011, der detaljeret angiver omkostningerne ved mange interne kontroller (f.eks. revisioner, uddannelse, efterfølgende kontroller) og rapporter om nye og innovative måder at måle fordele på, såsom nøgleresultatindikatorer, der fastsættes med udgangspunkt i CRIS-oplysninger, samt prøver udført før og efter uddannelsesaktiviteter. Cost-benefit-analyser har f.eks. ført til, at efterfølgende transaktionskontroller blev indstillet i 2012. |
| EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede anvendelsen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer, kontrahenter og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse (årsberetningen for 2009, punkt 54 c)). | Sættet af finansielle værktøjer (Financial Management Toolkit) blev færdigudviklet og udbredt i starten af 2011. | Kommissionen finder, at denne anbefaling er blevet gennemført fuldt ud. |
| EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS-Audit i fuldt omfang og i rette tid (årsberetningen for 2009, punkt 54 d)). | Kvaliteten af oplysningerne i CRIS er fortsat et problem. EuropeAid har udtalt, at det har til hensigt at forny sine bestræbelser i 2012. | Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionen deler Rettens bekymring og vil fortsætte med at forbedre kvaliteten af oplysningerne i CRIS. EuropeAid vil på ny bestræbe sig på at forbedre oplysningerne i CRIS i 2012. |
| 2009 | Udformningen af CRIS-Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og om de finansielle korrektioner, der er foretaget efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed (årsberetningen for 2009, punkt 54 e)). | Som anført i Kommissionens svar til Rettens årsberetning for 2010 blev systemmodulerne til behandling af revisionsresultater og for oprettelse af indtægtsordrer koblet på CRIS-informationssystemet i 2011. Det er en væsentlig forbedring, men det giver endnu ikke fuldstændige oplysninger om resultaterne af og opfølgningen på revisioner.
  CRIS-Audit giver ikke oplysninger om de beløb, som EuropeAid efter den kontradiktoriske procedure med modtagerne i sidste ende vurderer ikke er støtteberettigede, herunder beløb, som revisorerne mener, EuropeAid bør overveje nærmere. | CRIS-revisionsmodulet blev snarere udformet med henblik på planlægning og registrering af resultaterne af eksterne revisioner end med henblik på overvågning af Kommissionens opfølgende revisionsarbejde. Hvis ressourcerne tillader det, kunne Kommissionen imidlertid tænke sig at udvikle denne funktion på mellemlangt sigt. |
| EuropeAid bør sørge for, at indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres klart i de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher (årsberetningen for 2009, punkt 55 a)). | Denne anbefaling er blevet implementeret fuldt ud. | |
| EuropeAid bør sikre sig, at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, og fastsætter klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til (dvs. de resultater, som modtagerregeringen skal nå i den pågældende periode), samt klart beskriver de fremskridt, der er sket, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen (årsberetningen for 2009, punkt 55 b)). | Med hensyn til det generelle støtteberettigelseskriterium »forvaltning af de offentlige finanser« er vurderingens kvalitet blevet bedre siden det nye rapporteringsformat for delegationernes årlige overvågningsrapport blev indført i 2010. I 2011 konstaterede Retten imidlertid stadig tilfælde, hvor denne vurdering ikke var tilstrækkelig velstruktureret og formaliseret, eftersom resultaterne ikke blev sammenlignet med de mål, der var fastsat for referenceperioden. | Kommissionen finder, at denne anbefaling er blevet gennemført fuldt ud. Der vil imidlertid fortsat blive gjort bestræbelser på at forbedre budgetstøttens præstationsramme, navnlig i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for budgetstøtte, der planlægges udgivet i 2012. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

2009

I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid, for eksempel på grundlag af en undersøgelse af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter, udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført (årsberetningen for 2009, punkt 54 a)).

EuropeAid har vedtaget en metode til at anslå forekomsten af tilbageværende fejl og indgået kontrakt med et eksternt revisionsfirma om at udføre denne opgave. De første resultater heraf skulle foreligge, så der kan tages hensyn til dem i EuropeAids årlige aktivitetsrapport for 2012.

Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionens arbejde er på rette spor, hvad angår beregningen af procentsatsen for restfejl med hensyn til EuropeAid's portefølje.

I forbindelse med denne gennemgang bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol (årsberetningen for 2009, punkt 54 b)).

I svaret til årsberetningen for 2010 udtalte Kommissionen, at den var begyndt at arbejde på omkostningseffektiviteten af kontrollerne i 2010. Dette arbejde ville blive gennemgået og startet op igen i 2011/2012 i forbindelse med det endelige resultat af den igangværende revision af finansforordningen. Fremskridtene i 2011 var begrænsede.

Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Der blev gjort fremskridt i 2011, for så vidt angår omkostninger og udbytte af kontroller, som det fastslås i den årlige aktivitetsrapport for 2011, der detaljeret angiver omkostningerne ved mange interne kontroller (f.eks. revisioner, uddannelse, efterfølgende kontroller) og rapporter om nye og innovative måder at måle fordele på, såsom nøgleresultatindikatorer, der fastsættes med udgangspunkt i CRIS-oplysninger, samt prøver udført før og efter uddannelsesaktiviteter. Cost-benefit-analyser har f.eks. ført til, at efterfølgende transaktionskontroller blev indstillet i 2012.

EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede anvendelsen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer, kontrahenter og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse (årsberetningen for 2009, punkt 54 c)).

Sættet af finansielle værktøjer (Financial Management Toolkit) blev færdigudviklet og udbredt i starten af 2011.

Kommissionen finder, at denne anbefaling er blevet gennemført fuldt ud.

EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS-Audit i fuldt omfang og i rette tid (årsberetningen for 2009, punkt 54 d)).

Kvaliteten af oplysningerne i CRIS er fortsat et problem. EuropeAid har udtalt, at det har til hensigt at forny sine bestræbelser i 2012.

Gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionen deler Rettens bekymring og vil fortsætte med at forbedre kvaliteten af oplysningerne i CRIS. EuropeAid vil på ny bestræbe sig på at forbedre oplysningerne i CRIS i 2012.

2009

Udformningen af CRIS-Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og om de finansielle korrektioner, der er foretaget efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed (årsberetningen for 2009, punkt 54 e)).

Som anført i Kommissionens svar til Rettens årsberetning for 2010 blev systemmodulerne til behandling af revisionsresultater og for oprettelse af indtægtsordrer koblet på CRIS-informationssystemet i 2011. Det er en væsentlig forbedring, men det giver endnu ikke fuldstændige oplysninger om resultaterne af og opfølgningen på revisioner.

CRIS-Audit giver ikke oplysninger om de beløb, som EuropeAid efter den kontradiktoriske procedure med modtagerne i sidste ende vurderer ikke er støtteberettigede, herunder beløb, som revisorerne mener, EuropeAid bør overveje nærmere.

CRIS-revisionsmodulet blev snarere udformet med henblik på planlægning og registrering af resultaterne af eksterne revisioner end med henblik på overvågning af Kommissionens opfølgende revisionsarbejde. Hvis ressourcerne tillader det, kunne Kommissionen imidlertid tænke sig at udvikle denne funktion på mellemlangt sigt.

EuropeAid bør sørge for, at indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres klart i de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher (årsberetningen for 2009, punkt 55 a)).

Denne anbefaling er blevet implementeret fuldt ud.

EuropeAid bør sikre sig, at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, og fastsætter klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til (dvs. de resultater, som modtagerregeringen skal nå i den pågældende periode), samt klart beskriver de fremskridt, der er sket, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen (årsberetningen for 2009, punkt 55 b)).

Med hensyn til det generelle støtteberettigelseskriterium »forvaltning af de offentlige finanser« er vurderingens kvalitet blevet bedre siden det nye rapporteringsformat for delegationernes årlige overvågningsrapport blev indført i 2010. I 2011 konstaterede Retten imidlertid stadig tilfælde, hvor denne vurdering ikke var tilstrækkelig velstruktureret og formaliseret, eftersom resultaterne ikke blev sammenlignet med de mål, der var fastsat for referenceperioden.

Kommissionen finder, at denne anbefaling er blevet gennemført fuldt ud. Der vil imidlertid fortsat blive gjort bestræbelser på at forbedre budgetstøttens præstationsramme, navnlig i forbindelse med revisionen af retningslinjerne for budgetstøtte, der planlægges udgivet i 2012.

---