# Europos Sąjungos C 384/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 384 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. lapkričio 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 384

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. lapkričio 13d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 384/01 | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. 2019 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos | 1 |
| 2020/C 384/02 | Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 180 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 384/01

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. 2019 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos

1

2020/C 384/02

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita

180

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2019 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos

(2020/C 384/01)

TURINYS

| ĮŽANGA | 2 |
| --- | --- |

| EUROPOS SĄJUNGOS POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDUOTŲJŲ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABA | 10 |
| --- | --- |

| SVARBIAUSI 2019 FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI | 11 |
| --- | --- |

| KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS | 13 |
| --- | --- |

| BALANSAS | 14 |
| --- | --- |

| FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA | 15 |
| --- | --- |

| PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA | 16 |
| --- | --- |

| GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA | 17 |
| --- | --- |

| FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI | 18 |
| --- | --- |

| FINANSINĖS BŪKLĖS ATASKAITOS APTARIMAS IR ANALIZĖ | 100 |
| --- | --- |

| BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS | 114 |
| --- | --- |

| ŽODYNĖLIS | 173 |
| --- | --- |

| SANTRUMPŲ SĄRAŠAS | 177 |
| --- | --- |

ĮŽANGA

Džiaugiuosi galėdamas pateikti 2019 m. Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas. Jose pateikiama išsami ES finansų ir praėjusių metų ES biudžeto vykdymo apžvalga, įskaitant informaciją apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus, finansinius įsipareigojimus ir kitas Sąjungos prievoles. Atsižvelgiant į Sąjungos veiklos daugiametį pobūdį, jose pateikti ir paaiškinimai apie svarbiausius finansinius rodiklius ir jų raidą. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos yra Komisijos integruoto finansinių ataskaitų rinkinio dalis ir esminė mūsų labai išvystytos finansinės atskaitomybės sistemos dalis.

Dar kartą parodyta, kad ES biudžetas suteikia papildomos naudos piliečiams, įmonėms ir regionams: nepaisant ribotos šio biudžeto sumos, kuri sudaro maždaug 2 % visų Sąjungos viešųjų išlaidų, biudžetas papildo nacionalinius biudžetus ir remia mūsų bendrus politinius prioritetus.

2019 m. buvo priešpaskutiniai dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) metai. Beveik visos programos buvo įgyvendinamos visu pajėgumu, išskyrus naujas programas, pvz., Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP), ar veiksmus, kurių teisėkūros procesas neseniai baigtas. Vykdant ES biudžetą iš viso buvo skirta 178,8 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 159,1 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų.

Vadovaujantis Europos Komisijos 2018 m. gegužės mėn. pasiūlymu, didelė 2019 m. ES biudžeto dalis buvo skirta programoms, kuriomis siekiama skatinti darbo vietų, ypač jaunimui, kūrimą, ir ekonomikos augimą, strategines investicijas ir konvergenciją. Be to, ES ir toliau rėmė pastangas veiksmingai spręsti migracijos problemą tiek ES, tiek už jos ribų.

Beveik pusė lėšų skirta priemonėms, kuriomis remiamas ekonomikos augimas ir mažinami regionų ekonominiai skirtumai. ES skyrė 12,4 mlrd. EUR moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal programą „Horizontas 2020“, be kita ko, našiosios kompiuterijos srityje. Kitose srityse taip pat parodyta, kad biudžetas yra investicija į ateitį: palyginti su 2018 m., išlaidos švietimo ir mokymo sričiai pagal programą „Erasmus+“ padidėjo 20 %, o pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, kuria skatinama transporto ir skaitmeninė infrastruktūra, – 37 %. Parama žemės ūkiui ir kaimo vietovėms išliko stabili ir buvo 57,9 mlrd. EUR, ja taip pat buvo prisidedama prie kovos su klimato kaita ir tvaraus augimo skatinimo.

2019 m. biudžete numatytas reikiamas lankstumas, kad būtų galima spręsti migracijos klausimų vidaus aspektus, iš viso skiriant 1,2 mlrd. EUR paramą iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir 533 mln. EUR sienų valdymui ir saugumui iš Vidaus saugumo fondo. Iš viso 5 mln. EUR skirta naujajai Europos prokuratūrai, kuri vykdys baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus ES biudžeto atžvilgiu, įskaitant sukčiavimą, pinigų plovimą ir korupciją, įsteigti.

Dar prieš koronaviruso krizę vykdant 2019 m. ES biudžetą buvo akivaizdu, kaip svarbu turėti veikiančią daugiametę finansinę programą, kurioje būtų numatytos reikiamos priemonės ir lankstumas, kad būtų galima imtis veiksmų ir reaguoti į būsimus iššūkius. Šis lankstumas taip pat bus svarbus kitai daugiametei finansinei programai, kuri yra Europos ekonomikos gaivinimo plano pagrindas.

Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos rengiamos pagal tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus. Siekdama laikytis šių standartų, Komisija nuolat tobulina savo taisykles ir procedūras, organizacinę struktūrą ir didina lankstumą. Ataskaitų teikimas nuosekliai ir veiksmingai užtikrina teisinę atitiktį ir didina atskaitomybę už ES išlaidas. Tai padeda įtraukti piliečius ir kitus suinteresuotuosius subjektus, ir išlaikyti jų pasitikėjimą Europos Sąjunga.

Johannes HAHN

Už biudžetą ir žmogiškuosius išteklius atsakingas Europos Komisijos narys

EUROPOS SĄJUNGOS POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

Europos Sąjunga (ES) – sąjunga, kuriai valstybės narės suteikia kompetenciją siekti jų bendrų tikslų. Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.

1.   POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA

ES Sutartys

ES Sutartys

Pagrindiniai tikslais ir principai, kuriais vadovaujasi Sąjunga ir Europos institucijos, yra apibrėžti Sutartyse. Sąjunga ir ES institucijos gali veikti tik neperžengdamos kompetencijos, kuri, siekiant Sutartyse nustatytų tikslų, joms šiose Sutartyse suteikta, ribų ir vadovaudamosi subsidiarumo bei proporcingumo principais (1). Kad galėtų siekti savo tikslų ir vykdyti savo politiką, Sąjunga pasirūpina reikiamomis finansinėmis priemonėmis. Komisija yra atsakinga už Sąjungos bendrojo intereso rėmimą, be kita ko, biudžeto vykdymą ir programų valdymą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir laikantis patikimo finansų valdymo principų.

1

Sutartyje nustatytų tikslų ES siekia naudodamasi įvairiomis priemonėmis, viena jų – ES biudžetas. Kitos, pavyzdžiui, yra bendra teisės aktų sistema arba bendros politikos strategijos.

Komisijos politiniai prioritetai

Komisijos politiniai prioritetai

Komisijos politiniai prioritetai apibrėžiami Komisijos pirmininko nustatytose politinėse gairėse. 2019 m. gruodžio 1 d. kadenciją pradėjo Pirmininkės U. von der Leyen vadovaujama Komisija. Ji daugiausia dėmesio skirs šiems šešiems plataus užmojo tikslams:

ŠEŠI PLATAUS UŽMOJO TIKSLAI

ŠEŠI PLATAUS UŽMOJO TIKSLAI

Europos žaliasis kursas

Europos žaliasis kursas

| — | Siekis tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu |
| --- | --- |

—

Siekis tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu

Žmonėms tarnaujanti ekonomika

Žmonėms tarnaujanti ekonomika

| — | Socialinio sąžiningumo ir gerovės siekimas |
| --- | --- |

—

Socialinio sąžiningumo ir gerovės siekimas

Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa

Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa

| — | Galimybių žmonėms suteikimas naujosios kartos technologijomis |
| --- | --- |

—

Galimybių žmonėms suteikimas naujosios kartos technologijomis

Europinės gyvensenos propagavimas

Europinės gyvensenos propagavimas

| — | Lygybę puoselėjančios Sąjungos, kurioje visi turime vienodas galimybes, kūrimas |
| --- | --- |

—

Lygybę puoselėjančios Sąjungos, kurioje visi turime vienodas galimybes, kūrimas

Pasaulyje stipresnė Europa

Pasaulyje stipresnė Europa

| — | Stiprindama unikalų savo, kaip atsakingos pasaulinės lyderės, prekės ženklą, daugiau siekianti Europa |
| --- | --- |

—

Stiprindama unikalų savo, kaip atsakingos pasaulinės lyderės, prekės ženklą, daugiau siekianti Europa

Naujas postūmis Europos demokratijai

Naujas postūmis Europos demokratijai

| — | Mūsų demokratijos puoselėjimas, apsauga ir stiprinimas |
| --- | --- |

—

Mūsų demokratijos puoselėjimas, apsauga ir stiprinimas

Ankstesnės kadencijos Komisija daugiausia dėmesio skyrė dešimčiai prioritetų, kuriuos nustatė buvęs Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude’as Junckeris ir kurie atitiko tuometinę ES ilgalaikę augimo strategiją „Europa 2020“:

| — | naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis, |
| --- | --- |

—

naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis,

| — | sujungta skaitmeninė bendroji rinka, |
| --- | --- |

—

sujungta skaitmeninė bendroji rinka,

| — | atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika, |
| --- | --- |

—

atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika,

| — | stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka, turinti tvirtesnį pramonės pagrindą, |
| --- | --- |

—

stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka, turinti tvirtesnį pramonės pagrindą,

| — | stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS), |
| --- | --- |

—

stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS),

| — | darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti, |
| --- | --- |

—

darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti,

| — | abipusiu pasitikėjimu grindžiama teisingumo ir pagrindinių teisių erdvė, |
| --- | --- |

—

abipusiu pasitikėjimu grindžiama teisingumo ir pagrindinių teisių erdvė,

| — | nauja migracijos politika, |
| --- | --- |

—

nauja migracijos politika,

| — | svarbesnis Europos vaidmuo pasaulio arenoje, |
| --- | --- |

—

svarbesnis Europos vaidmuo pasaulio arenoje,

| — | demokratinių pokyčių sąjunga. |
| --- | --- |

—

demokratinių pokyčių sąjunga.

Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (juos Jungtinės Tautos patvirtino 2015 m. rugsėjo mėn.), suteikė naują postūmį pasaulinėms pastangoms siekti darnaus vystymosi. ES atliko svarbų vaidmenį formuojant Darbotvarkę iki 2030 m., o tai parodo, kad darnus vystymasis jau seniai yra neatsiejama Europos projekto dalis. Darnaus vystymosi tikslai yra įtvirtinti ES sutartyse ir integruoti į visas ES politikos sritis ir iniciatyvas. Sprendžiant nemažai darnaus vystymosi klausimų, be kita ko, skurdo, jaunimo nedarbo, sveikatos ir gerovės, klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo, tvariosios energetikos ir migracijos, esminis vaidmuo tenka ES biudžetui.

Daugiametė finansinė programa ir išlaidų programos

Daugiametė finansinė programa ir išlaidų programos

Iš ES biudžeto remiamos politikos sritys įgyvendinamos pagal daugiametę finansinę programą (DFP) ir atitinkamus sektorių teisės aktus, kuriais nustatomos išlaidų programos. Teisės aktais numatomas ES politinių prioritetų finansavimas pakankamai ilgu laikotarpiu, kad būtų veiksmingas ir kad ES lėšų gavėjams ir bendrą finansavimą teikiančioms nacionalinėms valdžios institucijoms būtų pateikta nuosekli ilgalaikė vizija. Nustatomos didžiausios metinės visų ES išlaidų ir pagrindinių išlaidų kategorijų sumos (viršutinės ribos). Visų išlaidų kategorijų viršutinių ribų suma yra įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba. Daugiametė finansinė programa, pritarus Europos Parlamentui, priimama vienbalsiai – tai rodo, kad visos valstybės narės sutaria dėl tikslų ir išlaidų lygio (maksimalaus biudžetinių įsipareigojimų ir mokėjimų lygio). Dabartinė DFP apima 2014–2020 m. laikotarpį.

Tarpinstitucinis susitarimas

Tarpinstitucinis susitarimas

Daugiametę finansinę programą papildo tarpinstitucinis susitarimas (2) – politinis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimas. Šio 2013 m. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį priimto susitarimo tikslas – užtikrinti biudžetinę drausmę, pagerinti kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą ir institucijų bendradarbiavimą biudžeto klausimais, taip pat užtikrinti patikimą finansų valdymą.

2

Metinis biudžetas

Metinis biudžetas

Komisijos parengtą metinį biudžetą paprastai iki gruodžio mėn. vidurio tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi SESV 314 straipsnyje nustatytos procedūros. Pagal biudžeto subalansuotumo principą visos pajamos turi būti lygios visoms atitinkamų finansinių metų išlaidoms (mokėjimų asignavimams).

Pagrindinis ES finansavimo šaltinis yra nuosavų išteklių pajamos, kurias papildo kitos pajamos. Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (pvz., muitai ir cukraus mokesčiai), nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir nuosavi ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Kitos iš ES veiklos gaunamos pajamos (pvz., konkurencijos bylų baudos) paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų pajamų. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas pajamas. Dabartinėje DFP bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,20 % valstybių narių BNP sumos.

Valdymo būdai

Valdymo būdai

ES biudžetas vykdomas trimis valdymo būdais (pagal juos nustatoma, kaip pinigai išmokami ir valdomi):

| — | Pasidalijamasis valdymas. Didelė biudžeto dalis Komisijos valdoma pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą, visų pirma struktūrinių fondų ir žemės ūkio srityse. |
| --- | --- |

—

Pasidalijamasis valdymas. Didelė biudžeto dalis Komisijos valdoma pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą, visų pirma struktūrinių fondų ir žemės ūkio srityse.

| — | Tiesioginis valdymas. Komisija taip pat valdo pačias programas ir gali specialių programų įgyvendinimą pavesti vykdomosioms įstaigoms. |
| --- | --- |

—

Tiesioginis valdymas. Komisija taip pat valdo pačias programas ir gali specialių programų įgyvendinimą pavesti vykdomosioms įstaigoms.

| — | Netiesioginis valdymas. Sprendimai dėl išlaidų taip pat gali būti netiesiogiai valdomi per kitas įstaigas Europos Sąjungoje arba už jos ribų. Finansiniame reglamente ir (arba) susitarimuose dėl įnašo apibrėžiami būtini šių subjektų kontrolės ir ataskaitų teikimo mechanizmai ir Komisijos vykdoma priežiūra, kai biudžeto vykdymo užduotys pavedamos nacionalinėms agentūroms, Europos investicijų banko grupei, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms (pvz., Pasaulio bankui arba Jungtinėms Tautoms) ir kitiems subjektams (pvz., ES decentralizuotoms agentūroms, bendrosioms įmonėms). |
| --- | --- |

—

Netiesioginis valdymas. Sprendimai dėl išlaidų taip pat gali būti netiesiogiai valdomi per kitas įstaigas Europos Sąjungoje arba už jos ribų. Finansiniame reglamente ir (arba) susitarimuose dėl įnašo apibrėžiami būtini šių subjektų kontrolės ir ataskaitų teikimo mechanizmai ir Komisijos vykdoma priežiūra, kai biudžeto vykdymo užduotys pavedamos nacionalinėms agentūroms, Europos investicijų banko grupei, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms (pvz., Pasaulio bankui arba Jungtinėms Tautoms) ir kitiems subjektams (pvz., ES decentralizuotoms agentūroms, bendrosioms įmonėms).

Finansinis reglamentas

Finansinis reglamentas

Bendrajam biudžetui taikomas Finansinis reglamentas (FR) (3) yra svarbiausias ES finansų reglamentavimo struktūros teisės aktas. Jame išsamiai apibrėžiamos ES biudžeto vykdymui taikomos finansinės taisyklės ir įvairių subjektų, dalyvaujančių užtikrinant, kad pinigai būtų naudojami patikimai ir kad būtų pasiekti nustatyti tikslai, vaidmuo.

3

2.   VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

2.1.   INSTITUCINĖ STRUKTŪRA

INSTITUCINĖ STRUKTŪRA

ES institucine struktūra siekiama skatinti jos vertybes, siekti jos tikslų, tarnauti jos, jos piliečių ir valstybių narių interesams, taip pat užtikrinti jos politikos ir veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir tęstinumą. Organizacinę struktūrą sudaro institucijos, agentūros ir kitos ES įstaigos, įtrauktos į ES konsoliduotąsias finansines ataskaitas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų konsolidavimo kriterijų ir taikytinų apskaitos taisyklių (žr. konsoliduotinų subjektų sąrašą 9 pastaboje).

9

Europos Parlamentas bendrai su Taryba vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Komisija yra politiškai atskaitinga Europos Parlamentui. Taryba taip pat vykdo politikos formavimo ir koordinavimo funkcijas vadovaudamasi Europos Vadovų Tarybos nustatytomis Sąjungos bendrosiomis politinėmis gairėmis ir prioritetais.

Komisija yra atsakinga už teisės aktų planavimą, rengimą ir siūlymą, už ES politikos valdymą, įskaitant ES teisės aktų įgyvendinimo stebėseną ir jų vykdymo užtikrinimą, ES finansavimo skyrimą ir finansavimo programų valdymą, taip pat už ES atstovavimą tarptautiniu mastu.

Komisija vykdo biudžetą daugiausia bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (4). Drauge jos užtikrina, kad asignavimai būtų naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais. Pasidalijamojo valdymo atvejais reglamentuose valstybėms narėms nustatomi biudžeto vykdymo kontrolės ir audito įpareigojimai ir su tuo susijusios pareigos. Juose taip pat nustatomos kiekvienos ES institucijos pareigos ir išsamios su jų išlaidomis susijusios taisyklės.

4

2.2.   KOMISIJOS VALDYMO STRUKTŪRA

KOMISIJOS VALDYMO STRUKTŪRA

Komisijos valdymo struktūra unikali – aiškiai atskirtos politinės ir administracinės priežiūros struktūros, tiksliai apibrėžta atsakomybė ir finansinė atskaitomybė (5).

5

Komisijos vidaus veikla grindžiama keliais pagrindiniais gero valdymo principais: aiškios pareigos ir atsakomybė, tvirtas įsipareigojimas valdyti veiklą ir laikytis teisinės sistemos, aiškūs atskaitomybės mechanizmai, aukštos kokybės ir įtrauki reglamentavimo sistema, atvirumas bei skaidrumas ir aukšti etiško elgesio standartai.

Komisija vykdo šias funkcijas vadovaujama Komisijos narių kolegijos, kuri nustato prioritetus ir prisiima visą politinę atsakomybę už Komisijos darbą. Pirmininkas priima sprendimą dėl Komisijos vidaus organizacinės struktūros, siekdamas užtikrinti veiklos nuoseklumą, veiksmingumą ir kolegialumą. Vidaus tvarka sukuriama patikimos kontrolės ir valdymo priemonių struktūra, leidžianti Komisijos narių kolegijai prisiimti politinę atsakomybę už Komisijos darbą, t. y. už jos priimamus sprendimus, taip pat už koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas, kaip nustatyta Sutartyse.

Komisijos narių kolegija paveda praktinį biudžeto vykdymą generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams, kurie vadovauja Komisijos administracinei struktūrai (6). Remiantis šiuo decentralizuotu požiūriu kuriama administravimo kultūra, kuri skatina valstybės tarnautojus prisiimti atsakomybę už veiklą, kurią jie kontroliuoja, ir reikalauja, kad jie užtikrintų veiklos, už kurią jie yra atsakingi, vykdymą.

6

Centrinės tarnybos padeda generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams vykdyti savo pareigas. Visų pirma Organizacinio valdymo taryba teikia koordinavimo, priežiūros, konsultavimo ir strategines gaires organizacinio valdymo klausimais, įskaitant finansinių ir žmogiškųjų išteklių valdymą, rizikos valdymą, veiklos valdymą, IT valdymą, kibernetinį ir fizinį saugumą, veiklos tęstinumą, komunikaciją ir informacijos valdymą (7).

7

Ši valdymo sistema pagrįsta Sutartimis ir ji laikui bėgant keitėsi, kad būtų pritaikyta prie kintančios aplinkos ir toliau derėtų su atitinkamuose tarptautiniuose standartuose (8) nustatyta geriausia praktika. Toliau paprastinant ir stiprinant 2018 m. nustatytą tvarką (9), atsižvelgta į Europos Audito Rūmų (10) ir Komisijos vidaus audito tarnybos atliktą audito darbą. Kaip reikalaujama Finansiniame reglamente (247 straipsnis), metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama informacija apie pagrindines valdymo priemones Komisijoje.

8

9

10

2.3.   ES Į REZULTATUS ORIENTUOTO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA

ES Į REZULTATUS ORIENTUOTO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA

Patikimos į rezultatus orientuotos sistemos įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant, kad ES programos būtų labai orientuotos į rezultatus, Europos lygmens pridėtinę vertę ir būtų patikimai valdomos. ES į rezultatus orientuoto biudžeto sudarymo sistema yra labai išplėtota, o standartiniame rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemų indekse užima aukštesnę vietą nei bet kuri atskira Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) vertinta šalis.

Pagal ES į rezultatus orientuoto biudžeto sudarymo sistemą teikiamos kelių rūšių ir lygių strateginių tikslų, uždavinių ir rodiklių ataskaitos. Jose taip pat atsižvelgiama į politikos (pvz., klimato kaitos ar lyčių lygybės klausimų sprendimą) bei programų papildomumą ir integravimą, taip pat itin svarbų valstybių narių vaidmenį vykdant ES biudžetą.

| — | Uždaviniai, rodikliai ir tikslai yra nurodyti programų teisiniuose pagrinduose, o kiekvienais metais Komisija juos pateikia programų suvestinėse, kurios pridedamos prie biudžeto projekto. Pastarosiose pateikiama informacija, būtina programų vykdymui suprasti ir jų rezultatams įvertinti. Tai apima ilgalaikius finansinius įsipareigojimus pagal daugiametę finansinę programą, programos įgyvendinimo pradinę padėtį (politikos veiksmų pradinius taškus), uždavinius (kurie turi būti pasiekti daugiamečio programavimo laikotarpio pabaigoje) ir tarpinius tikslus. |
| --- | --- |

—

Uždaviniai, rodikliai ir tikslai yra nurodyti programų teisiniuose pagrinduose, o kiekvienais metais Komisija juos pateikia programų suvestinėse, kurios pridedamos prie biudžeto projekto. Pastarosiose pateikiama informacija, būtina programų vykdymui suprasti ir jų rezultatams įvertinti. Tai apima ilgalaikius finansinius įsipareigojimus pagal daugiametę finansinę programą, programos įgyvendinimo pradinę padėtį (politikos veiksmų pradinius taškus), uždavinius (kurie turi būti pasiekti daugiamečio programavimo laikotarpio pabaigoje) ir tarpinius tikslus.

programų suvestinėse

| — | Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skiriami prioritetinėms sritims ir kad kiekvienas veiksmas būtų rezultatyvus ir turėtų pridėtinės vertės, Komisija skatina veiksmingumo kultūrą. Be to, pastaraisiais metais ji sukūrė metodą, kuriuo skatinama didesnė atitikties ir veiklos rezultatų pusiausvyra. |
| --- | --- |

—

Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skiriami prioritetinėms sritims ir kad kiekvienas veiksmas būtų rezultatyvus ir turėtų pridėtinės vertės, Komisija skatina veiksmingumo kultūrą. Be to, pastaraisiais metais ji sukūrė metodą, kuriuo skatinama didesnė atitikties ir veiklos rezultatų pusiausvyra.

veiksmingumo kultūrą

| — | Metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama išsami ES biudžeto vykdymo rezultatų, valdymo ir apsaugos apžvalga. Joje paaiškinama, kaip ES biudžeto lėšomis remiami Europos Sąjungos politiniai prioritetai, paaiškinami rezultatai, pasiekti naudojant ES biudžeto lėšas, ir Komisijos vaidmuo užtikrinant ir skatinant, kad būtų laikomasi aukščiausių biudžeto ir finansų valdymo standartų. |
| --- | --- |

—

Metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama išsami ES biudžeto vykdymo rezultatų, valdymo ir apsaugos apžvalga. Joje paaiškinama, kaip ES biudžeto lėšomis remiami Europos Sąjungos politiniai prioritetai, paaiškinami rezultatai, pasiekti naudojant ES biudžeto lėšas, ir Komisijos vaidmuo užtikrinant ir skatinant, kad būtų laikomasi aukščiausių biudžeto ir finansų valdymo standartų.

Metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje

Dėl šių elementų biudžeto valdymo institucija, vykdydama metinę biudžeto sudarymo procedūrą, turi visas galimybes atsižvelgti į informaciją apie veiklos rezultatus.

2.4.   KOMISIJOS FINANSŲ VALDYMAS

KOMISIJOS FINANSŲ VALDYMAS

Su finansų valdymu susijusios funkcijos ir pareigos Komisijoje aiškiai apibrėžtos (pvz., Finansiniame reglamente ir vidaus taisyklėse (11)) ir atitinkamai įgyvendinamos. Kaip deleguotieji leidimus suteikiantys pareigūnai, Komisijos generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai yra atsakingi už patikimą ES išteklių finansinį valdymą, Finansinio reglamento nuostatų laikymąsi, rizikos valdymą ir tinkamos vidaus kontrolės sistemos sukūrimą.

11

Leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint pasiekti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su pačia veikla ir patikimu finansų valdymu. Užduotys gali būti toliau perduotos direktoriams, skyrių vadovams ir kitiems asmenims, kurie tokiu būdu tampa perdeleguotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais. Kiekvienas deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali pasitelkti vieną ar du direktorius, atsakingus už rizikos valdymą ir vidaus kontrolę, prižiūrėti ir stebėti, kaip įgyvendinamos vidaus kontrolės sistemos.

Komisijos centrinės tarnybos teikia rekomendacijas ir patarimus, taip pat skatina geriausią praktiką, be kita ko, veiklą vykdant Organizacinio valdymo tarybai.

Finansiniame reglamente reikalaujama, kad kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas parengtų metinę veiklos ataskaitą (MVA), kurioje būtų nurodoma, kas per metus pasiekta, taip pat aprašoma vidaus kontrolė ir finansų valdymas. Metinėje veiklos ataskaitoje patvirtinama, kad ištekliai buvo naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros, kuriomis užtikrinamos būtinos garantijos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Komisijos lygmeniu metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra pagrindinė priemonė, kuria Komisijos narių kolegija prisiima politinę atsakomybę už finansinį ES biudžeto valdymą.

Komisijos narių kolegija prisiima politinę atsakomybę už finansinį ES biudžeto valdymą

Komisijos apskaitos pareigūnas centralizuotai atsako už iždo valdymą, susigrąžinimo procedūras, apskaitos taisyklių nustatymą remiantis tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais ir metodais, apskaitos sistemų tvirtinimą ir Komisijos bei ES konsoliduotųjų metinių finansinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines finansines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. Metines finansines ataskaitas tvirtina Komisijos narių kolegija. Apskaitos pareigūnas veikia nepriklausomai ir jam tenka didelė atsakomybė, susijusi su finansinių ataskaitų teikimu Komisijoje.

Komisijos vidaus auditorius taip pat atlieka centralizuotą ir nepriklausomą funkciją ir teikia nepriklausomas konsultacijas, nuomones ir rekomendacijas dėl Komisijos, ES agentūrų ir kitų autonominių įstaigų vidaus kontrolės sistemų kokybės ir veikimo.

Audito pažangos komitetas užtikrina vidaus auditoriaus nepriklausomumą ir stebi vidaus audito darbo kokybę ir tolesnius veiksmus, kurių Komisija imasi atsižvelgdama į vidaus ir išorės audito rekomendacijas, taip pat į su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susijusius Europos Audito Rūmų nustatytus faktus ir rekomendacijas dėl metinių konsoliduotųjų ES finansinių ataskaitų patikimumo. Tai, kad komitetas atlieka patariamąją funkciją, padeda apskritai toliau didinti Komisijos veiksmingumą ir efektyvumą siekiant tikslų ir sudaro geresnes sąlygas kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą.

2.5.   FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ

FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ

ES biudžeto ataskaitos skelbiamos teikiant integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį – jame pateikiama išsami informacija apie ES biudžeto vykdymą, veiklos ir kitus rezultatus, finansų valdymą ir apsaugą. Tai apima ES konsoliduotąsias metines ataskaitas, metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą (į ją įtrauktas Sąjungos finansų vertinimas pagal pasiektus rezultatus), metinę atliktų vidaus auditų ataskaitą, ilgalaikę gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozę ateinantiems penkeriems metams ir tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitą. Šiame integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinyje visuomenei pateikiama visapusiška ES biudžeto finansinės ir veiklos padėties kiekvienais metais apžvalga.

integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį

ES konsoliduotosiose metinėse finansinėse ataskaitose pateikiama finansinės informacijos apie ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų veiklą tiek kaupiamosios apskaitos, tiek biudžeto požiūriu. Šios ataskaitos neapima valstybių narių metinių finansinių ataskaitų.

ES konsoliduotąsias metines finansines ataskaitas sudaro dvi atskiros, bet susijusios dalys:

| — | konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir |
| --- | --- |

—

konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir

| — | biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama suvestinė informacija apie biudžeto vykdymą. |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama suvestinė informacija apie biudžeto vykdymą.

Be to, kartu su ES konsoliduotosiomis metinėmis finansinėmis ataskaitomis pateikiamas dokumentas „Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė“ (FSDA), kuriame apibendrinami svarbūs finansinių ataskaitų pokyčiai ir tendencijos ir paaiškinama reikšminga rizika ir neapibrėžtumas, su kuriais susidūrė ES ir kuriuos turės pašalinti ateityje.

Komisijos ataskaitos ir atskaitomybė:

| Integruotosios finansinės ir atskaitomybės ataskaitos (FR 247 straipsnis) | — | ES konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos |
| --- | --- | --- |

Integruotosios finansinės ir atskaitomybės ataskaitos (FR 247 straipsnis)

—

ES konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos

| — | Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (įskaitant ES finansų vertinimo ataskaitą) |
| --- | --- |

—

Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (įskaitant ES finansų vertinimo ataskaitą)

| — | Vidaus audito metinė ataskaita |
| --- | --- |

—

Vidaus audito metinė ataskaita

| — | Ilgalaikė gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozė penkeriems metams |
| --- | --- |

—

Ilgalaikė gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozė penkeriems metams

| — | Tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita |
| --- | --- |

—

Tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita

Kitos ataskaitos

| — | Komunikacijos priemonių rinkinys, skirtas pranešimui apie Sąjungos padėtį |
| --- | --- |

—

Komunikacijos priemonių rinkinys, skirtas pranešimui apie Sąjungos padėtį

| — | Bendrasis pranešimas apie ES veiklą |
| --- | --- |

—

Bendrasis pranešimas apie ES veiklą

| — | Generalinių direktoratų metinės veiklos ataskaitos |
| --- | --- |

—

Generalinių direktoratų metinės veiklos ataskaitos

| — | Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita |
| --- | --- |

—

Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita

2.6.   IŠORĖS AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO PROCEDŪRA

IŠORĖS AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO PROCEDŪRA

Laikantis patikimo finansų valdymo principų, lėšos turi būti valdomos veiksmingai, efektyviai ir ekonomiškai. Veikia visapusišku atsiskaitymu, vidaus auditu ir politine kontrole grindžiama atskaitomybės sistema, reikalinga norint suteikti pagrįstą patikinimą, kad ES lėšos yra sėkmingai ir tinkamai panaudotos.

Europos Audito Rūmai, vadovaudamiesi sistemingu ir išsamiu požiūriu, kasmet tikrina ataskaitų patikimumą, tai, ar visos pajamos gautos ir visos išlaidos patirtos teisėtai ir tvarkingai, taip pat ar finansų valdymas ir biudžeto sudarymo kokybiniai aspektai, įskaitant veiklos rezultatų aspektą, yra patikimi. Europos Audito Rūmų metinės ataskaitos paskelbimas yra biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pradžia. Auditoriai taip pat rengia specialiąsias ataskaitas dėl konkrečių išlaidų ar politikos sričių arba tam tikrais biudžeto ar valdymo klausimais.

Europos Audito Rūmai

Tarybai pateikus rekomendaciją, Europos Parlamentas sprendžia, ar galutinai pritarti tam, kaip Komisija įvykdė ES biudžetą atitinkamais metais (tai vadinama biudžeto įvykdymo patvirtinimu). Vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą užtikrinama, kad Komisija būtų politiškai atskaitinga už ES biudžeto vykdymą.

Tarybai

Europos Parlamentas

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimas taip pat priimamas remiantis Komisijos integruotosiomis finansinėmis ir atskaitomybės ataskaitomis, Komisijos narių klausymais ir pateiktais atsakymais į Komisijai adresuotus klausimus raštu.

KONSOLIDUOTŲJŲ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABA

2019 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės finansinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 246 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento XIII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasi šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinusi, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Komisijos apskaitos pareigūnė

2020 m. birželio 18 d.

SVARBIAUSI 2019 FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI

2019 m. Sąjungos biudžeto vykdymas

2019 m. Sąjungos biudžeto vykdymas

ES biudžetui tenka svarbus vaidmuo: padėti įgyvendinti Sąjungos politiką ir prioritetus. Nepaisant ribotos šio biudžeto sumos, kuri sudaro maždaug 2 % visų Sąjungos viešųjų išlaidų, biudžetas papildo nacionalinius biudžetus ir turi aiškų prioritetą – investicijas ir papildomumą. Tai pagrindinė priemonė iš gausybės Europos lygmens politinių ir reguliavimo priemonių, skirta įgyvendinti politikos prioritetams, dėl kurių susitarė visos ES narės ir kurie perkelti į daugiametę finansinę programą, į kurią įtrauktos įvairios programos ir didžiausios viršutinės išlaidų ribos.

2018 m. gruodžio 12 d. priimtu 2019 m. ES biudžetu patvirtinama, kad ES nukreipia lėšas ten, kur jų reikia. Vadovaujantis Europos Komisijos 2018 m. gegužės mėn. pasiūlymu, 2019 m. didžiausia ES biudžeto dalis buvo skirta įsipareigojimams skatinti darbo vietų, ypač jaunimui, kūrimą, augimą, strategines investicijas ir konvergenciją. Be to, ES ir toliau rėmė pastangas veiksmingai spręsti migracijos problemą tiek ES, tiek už jos ribų.

2019 m. priimtas biudžetas padėjo stiprinti Europos ekonomiką ir didinti jos atsparumą, taip pat skatinti solidarumą ir saugumą tiek jos viduje, tiek už jos ribų. 2019 m. buvo priešpaskutiniai dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) metai. Beveik visos programos buvo įgyvendinamos visu pajėgumu, išskyrus naujas programas, pvz., Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP), ar veiksmus, kurių teisėkūros procesas neseniai baigtas.

Vykdant 2019 m. ES biudžetą iš viso buvo skirta 178,8 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 159,1 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Šis panaudojimo lygis gali būti laikomas patenkinamu, nes visus metus buvo atliekami tik nedideli patikslinimai. Į 2020 m. perkėlus sumas, panaudojimo lygis padidėja iki 99,4 % įsipareigojimų ir 99,5 % mokėjimų asignavimų.

Beveik pusė lėšų skirta priemonėms, kuriomis remiamas ekonomikos augimas ir mažinami regionų ekonominiai skirtumai. ES skyrė 12,4 mlrd. EUR moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal programą „Horizontas 2020“, be kita ko, našiosios kompiuterijos srityje. Biudžetas padidintas švietimui ir mokymui (20 % daugiau pagal programą „Erasmus+“ nei 2018 m.) ir transportui bei skaitmeninei infrastruktūrai (37 % daugiau pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę). Parama žemės ūkiui ir kaimo vietovėms išliko stabili ir buvo 57,9 mlrd. EUR, ja taip pat buvo prisidedama prie kovos su klimato kaita ir tvaraus augimo skatinimo.

2019 m. biudžete numatytas reikiamas lankstumas, kad būtų galima spręsti migracijos klausimų vidaus aspektus, iš viso skiriant 1,2 mlrd. EUR paramą iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir 533 mln. EUR sienų valdymui ir saugumui iš Vidaus saugumo fondo. Iš viso 5 mln. EUR skirta naujajai Europos prokuratūrai, kuri vykdys baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus ES biudžeto atžvilgiu, įskaitant sukčiavimą, pinigų plovimą ir korupciją, įsteigti.

Finansinės ataskaitos. Svarbiausi aspektai

Finansinės ataskaitos. Svarbiausi aspektai

Balansas

Balansas

| — | Iš eilutės „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai“ lėšų 2018 m. paleisti keturi palydovai 2019 m. sėkmingai išlaikė bandymus orbitoje. 2019 m. jie papildė veikiančią sistemą, taigi, palydovų skaičius padidėjo iki 26 (žr. 2.2 pastabą). |
| --- | --- |

—

Iš eilutės „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai“ lėšų 2018 m. paleisti keturi palydovai 2019 m. sėkmingai išlaikė bandymus orbitoje. 2019 m. jie papildė veikiančią sistemą, taigi, palydovų skaičius padidėjo iki 26 (žr. 2.2 pastabą).

2.2

| — | Dėl tolesnio ESIF ir EDVF garantijų fondų ir programos „Horizontas 2020“ finansinių priemonių finansavimo parduoti laikomas finansinis turtas padidėjo 3,0 mlrd. EUR. Nors paskolos sumažėjo 1,3 mlrd. EUR Rumunijai ir Latvijai grąžinus mokėjimų balanso (MB) paskolas, jų sumos vėl kažkiek padidėjo dėl naujų suteiktų makrofinansinės paramos (MFP) paskolų (žr. 2.4 pastabą). |
| --- | --- |

—

Dėl tolesnio ESIF ir EDVF garantijų fondų ir programos „Horizontas 2020“ finansinių priemonių finansavimo parduoti laikomas finansinis turtas padidėjo 3,0 mlrd. EUR. Nors paskolos sumažėjo 1,3 mlrd. EUR Rumunijai ir Latvijai grąžinus mokėjimų balanso (MB) paskolas, jų sumos vėl kažkiek padidėjo dėl naujų suteiktų makrofinansinės paramos (MFP) paskolų (žr. 2.4 pastabą).

2.4

| — | Išankstinis finansavimas (t. y. išankstiniai mokėjimai ES lėšų gavėjams) šiek tiek padidėjo (1,5 mlrd. EUR) iki 51,4 mlrd. EUR (žr. 2.5 pastabą). |
| --- | --- |

—

Išankstinis finansavimas (t. y. išankstiniai mokėjimai ES lėšų gavėjams) šiek tiek padidėjo (1,5 mlrd. EUR) iki 51,4 mlrd. EUR (žr. 2.5 pastabą).

2.5

| — | Apskritai visos gautinos sumos ir susigrąžintinos sumos išliko panašios kaip ir praėjusiais metais, t. y. 24,0 mlrd. EUR (žr. 2.6 pastabą). |
| --- | --- |

—

Apskritai visos gautinos sumos ir susigrąžintinos sumos išliko panašios kaip ir praėjusiais metais, t. y. 24,0 mlrd. EUR (žr. 2.6 pastabą).

2.6

| — | Sumažėjus ilgalaikei palūkanų normai, naudojamai išmokų darbuotojams įsipareigojimams įvertinti (vadinamajai diskonto normai), kuri pirmą kartą tapo neigiama, metų pabaigoje gerokai padidėjo įsipareigojimas – 17,2 mlrd. EUR (žr. 2.9 pastabą). |
| --- | --- |

—

Sumažėjus ilgalaikei palūkanų normai, naudojamai išmokų darbuotojams įsipareigojimams įvertinti (vadinamajai diskonto normai), kuri pirmą kartą tapo neigiama, metų pabaigoje gerokai padidėjo įsipareigojimas – 17,2 mlrd. EUR (žr. 2.9 pastabą).

2.9

| — | Dėl susigrąžintų 1,5 mlrd. EUR MB pasiskolintų lėšų sumažėjo finansiniai įsipareigojimai, bet jie kažkiek padidėjo dėl naujai pasiskolintų lėšų, susijusių su MFP paskolomis (žr. 2.11 pastabą). |
| --- | --- |

—

Dėl susigrąžintų 1,5 mlrd. EUR MB pasiskolintų lėšų sumažėjo finansiniai įsipareigojimai, bet jie kažkiek padidėjo dėl naujai pasiskolintų lėšų, susijusių su MFP paskolomis (žr. 2.11 pastabą).

2.11

| — | Mokėtinos sumos ir sukauptos sumos išliko panašios kaip 2018 m., iš viso 94,1 mlrd. EUR (žr. 2.12 ir 2.13 pastabas). |
| --- | --- |

—

Mokėtinos sumos ir sukauptos sumos išliko panašios kaip 2018 m., iš viso 94,1 mlrd. EUR (žr. 2.12 ir 2.13 pastabas).

2.12

2.13

Finansinės veiklos ataskaita

Finansinės veiklos ataskaita

| — | Kalbant apie pajamas, po ankstesnių sumų patikslinimų (daugiausia 2012–2017 m.) BNP pajamos buvo 3,0 mlrd. EUR didesnės, nes BNP bazės buvo atnaujintos remiantis realiais duomenimis. 2019 m. pajamos iš baudų sudarė 4,3 mlrd. EUR (žr. 3.1 / 3.4 pastabą). |
| --- | --- |

—

Kalbant apie pajamas, po ankstesnių sumų patikslinimų (daugiausia 2012–2017 m.) BNP pajamos buvo 3,0 mlrd. EUR didesnės, nes BNP bazės buvo atnaujintos remiantis realiais duomenimis. 2019 m. pajamos iš baudų sudarė 4,3 mlrd. EUR (žr. 3.1 / 3.4 pastabą).

3.1 / 3.4

| — | Išlaidos, patirtos taikant pasidalijamojo valdymo principą, padidėjo 4,8 mlrd. EUR, – tai lėmė geresnis ERPF ir Sanglaudos fondo programų įgyvendinimas, pažengus dabartinės DFP įgyvendinimui (žr. 3.9 pastabą). |
| --- | --- |

—

Išlaidos, patirtos taikant pasidalijamojo valdymo principą, padidėjo 4,8 mlrd. EUR, – tai lėmė geresnis ERPF ir Sanglaudos fondo programų įgyvendinimas, pažengus dabartinės DFP įgyvendinimui (žr. 3.9 pastabą).

3.9

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

| — | 2019 m. pasirašius naujas ESIF ir išorės skolinimo įgaliojimo (ISĮ) operacijas, kurios garantuojamos ES biudžeto lėšomis, biudžeto garantijos padidėjo 2,7 mlrd. EUR (žr. 4.1.1 pastabą). |
| --- | --- |

—

2019 m. pasirašius naujas ESIF ir išorės skolinimo įgaliojimo (ISĮ) operacijas, kurios garantuojamos ES biudžeto lėšomis, biudžeto garantijos padidėjo 2,7 mlrd. EUR (žr. 4.1.1 pastabą).

4.1.1

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (1)

1

TURINYS

TURINYS

| BALANSAS | 14 |
| --- | --- |

| FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA | 15 |
| --- | --- |

| PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA | 16 |
| --- | --- |

| GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA | 17 |
| --- | --- |

| FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI | 18 |
| --- | --- |

| 1. | SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BALANSO PASTABOS | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PELNO IR NUOSTOLIŲ ATASKAITOS PASTABOS | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR TURTAS | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BIUDŽETINIAI IR TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | ĮVYKIAI PO PASKUTINĖS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO DIENOS | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDAVIMO MASTAS | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

BALANSAS

BALANSAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS | | | |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 515 | 446 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą | 2.3 | 591 | 591 |
| Finansinis turtas | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Išankstinis finansavimas | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS | | | |
| Finansinis turtas | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Išankstinis finansavimas | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Atsargos | 2.7 | 68 | 73 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| VISAS TURTAS | | 178 947 | 174 444 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | | | |
| Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Atidėjiniai | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | | | |
| Atidėjiniai | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Mokėtinos sumos | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| VISI ĮSIPAREIGOJIMAI | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| GRYNASIS TURTAS | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Rezervai | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| GRYNASIS TURTAS | | (72 523 ) | (61 463 ) |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

515

515

446

446

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą

Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą

2.3

2.3

591

591

591

591

Finansinis turtas

Finansinis turtas

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

Finansinis turtas

Finansinis turtas

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Atsargos

Atsargos

2.7

2.7

68

68

73

73

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

VISAS TURTAS

VISAS TURTAS

178 947

178 947

174 444

174 444

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Atidėjiniai

Atidėjiniai

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Atidėjiniai

Atidėjiniai

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

VISI ĮSIPAREIGOJIMAI

VISI ĮSIPAREIGOJIMAI

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Rezervai

Rezervai

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos
   (2)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 | 2018 |
| PAJAMOS | | | |
| Pajamos iš neprekybinių operacijų | | | |
| BNP ištekliai | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| PVM ištekliai | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Baudos | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Susigrąžintos išlaidos | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Kita | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Pajamos iš prekybinių operacijų | | | |
| Finansinės pajamos | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Kita | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Visos pajamos | | 160 289 | 162 932 |
| IŠLAIDOS | | | |
| Patirtos valstybių narių | 3.9 | | |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Europos socialinis fondas | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Kita | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Patirtos Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Patirtos kitų subjektų | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Darbuotojų ir pensijų išlaidos | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Finansinės išlaidos | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Kitos išlaidos | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Visos išlaidos | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| EKONOMINIS METŲ REZULTATAS | | 4 796 | 13 918 |

mln. EUR

Pastaba

2019

2018

PAJAMOS

PAJAMOS

Pajamos iš neprekybinių operacijų

Pajamos iš neprekybinių operacijų

BNP ištekliai

BNP ištekliai

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

PVM ištekliai

PVM ištekliai

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Baudos

Baudos

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Susigrąžintos išlaidos

Susigrąžintos išlaidos

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Kita

Kita

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Pajamos iš prekybinių operacijų

Pajamos iš prekybinių operacijų

Finansinės pajamos

Finansinės pajamos

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Kita

Kita

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Visos pajamos

Visos pajamos

160 289

160 289

162 932

162 932

IŠLAIDOS

IŠLAIDOS

Patirtos valstybių narių

Patirtos valstybių narių

3.9

3.9

Europos žemės ūkio garantijų fondas

Europos žemės ūkio garantijų fondas

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Europos socialinis fondas

Europos socialinis fondas

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Kita

Kita

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Patirtos Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų

Patirtos Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Patirtos kitų subjektų

Patirtos kitų subjektų

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Finansinės išlaidos

Finansinės išlaidos

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Kitos išlaidos

Kitos išlaidos

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Visos išlaidos

Visos išlaidos

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

4 796

4 796

13 918

13 918

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Ekonominis metų rezultatas | 4 796 | 13 918 |
| Pagrindinė veikla | | |
| Amortizacija | 107 | 104 |
| Nusidėvėjimas | 1 022 | 998 |
| Paskolų (padidėjimas) / sumažėjimas | 1 255 | 1 041 |
| Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas | (1 472 ) | (947) |
| Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas | 691 | (12 299 ) |
| Atsargų (padidėjimas) / sumažėjimas | 5 | 222 |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) | 17 203 | 7 334 |
| Atidėjinių padidėjimas / (sumažėjimas) | 693 | 594 |
| Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas) | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas) | 4 041 | (716) |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės pajamos | (1 803 ) | (556) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimo (negrynųjų pinigų pokyčio, neįtraukto į finansinės veiklos ataskaitą) pakartotinis vertinimas | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | 111 | (71) |
| Investicinė veikla | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos ir įrenginių vertės (padidėjimas) / sumažėjimas | (1 392 ) | (1 583 ) |
| Investicijų, apskaitytų taikant nuosavybės metodą, (padidėjimas) / sumažėjimas | (1) | (9) |
| Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) / sumažėjimas | (2 964 ) | (1 811 ) |
| Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas) / sumažėjimas | (121) | 7 |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | 1 633 | (5 998 ) |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas) | 1 633 | (5 998 ) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 18 113 | 24 111 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 19 745 | 18 113 |

mln. EUR

2019

2018

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

4 796

4 796

13 918

13 918

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

Amortizacija

Amortizacija

107

107

104

104

Nusidėvėjimas

Nusidėvėjimas

1 022

1 022

998

998

Paskolų (padidėjimas) / sumažėjimas

Paskolų (padidėjimas) / sumažėjimas

1 255

1 255

1 041

1 041

Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas

Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas

Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas

691

691

(12 299 )

(12 299 )

Atsargų (padidėjimas) / sumažėjimas

Atsargų (padidėjimas) / sumažėjimas

5

5

222

222

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas)

17 203

17 203

7 334

7 334

Atidėjinių padidėjimas / (sumažėjimas)

Atidėjinių padidėjimas / (sumažėjimas)

693

693

594

594

Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas)

Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas)

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas)

Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas)

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas)

Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas)

4 041

4 041

(716)

(716)

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės pajamos

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės pajamos

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimo (negrynųjų pinigų pokyčio, neįtraukto į finansinės veiklos ataskaitą) pakartotinis vertinimas

Išmokų darbuotojams įsipareigojimo (negrynųjų pinigų pokyčio, neįtraukto į finansinės veiklos ataskaitą) pakartotinis vertinimas

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Kiti nepiniginiai pokyčiai

Kiti nepiniginiai pokyčiai

111

111

(71)

(71)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos ir įrenginių vertės (padidėjimas) / sumažėjimas

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos ir įrenginių vertės (padidėjimas) / sumažėjimas

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

Investicijų, apskaitytų taikant nuosavybės metodą, (padidėjimas) / sumažėjimas

Investicijų, apskaitytų taikant nuosavybės metodą, (padidėjimas) / sumažėjimas

(1)

(1)

(9)

(9)

Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) / sumažėjimas

Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) / sumažėjimas

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas) / sumažėjimas

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas) / sumažėjimas

(121)

(121)

7

7

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas)

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas)

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

18 113

18 113

24 111

24 111

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

19 745

19 745

18 113

18 113

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| mln. EUR |
| --- |
| | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos Sukauptas perteklius / (deficitas) | Kiti rezervai | Tikrosios vertės rezervas | Grynasis turtas |
| LIKUTIS 2017 12 31 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | (186) | 186 | — | — |
| Tikrosios vertės pokyčiai | — | — | (47) | (47) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Kita | 30 | (54) | — | (24) |
| 2017 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | (556) | — | — | (556) |
| Ekonominis metų rezultatas | 13 918 | — | — | 13 918 |
| LIKUTIS 2018 12 31 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | (21) | 21 | — | — |
| Tikrosios vertės pokyčiai | — | — | 160 | 160 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Kita | 56 | (105) | — | (49) |
| 2018 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Ekonominis metų rezultatas | 4 796 | — | — | 4 796 |
| LIKUTIS 2019 12 31 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

mln. EUR

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos Sukauptas perteklius / (deficitas)

Kiti rezervai

Tikrosios vertės rezervas

Grynasis turtas

LIKUTIS 2017 12 31

LIKUTIS 2017 12 31

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Garantijų fondo rezervo pokytis

Garantijų fondo rezervo pokytis

(186)

(186)

186

186

—

—

Tikrosios vertės pokyčiai

Tikrosios vertės pokyčiai

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Kita

Kita

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

2017 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

2017 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

LIKUTIS 2018 12 31

LIKUTIS 2018 12 31

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Garantijų fondo rezervo pokytis

Garantijų fondo rezervo pokytis

(21)

(21)

21

21

—

—

Tikrosios vertės pokyčiai

Tikrosios vertės pokyčiai

—

—

160

160

160

160

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Kita

Kita

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

2018 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

2018 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

LIKUTIS 2019 12 31

LIKUTIS 2019 12 31

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

ES ataskaitos rengiamos pagal 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3), toliau – Finansinis reglamentas (FR).

3

Pagal Finansinio reglamento 80 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant užtikrinti ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų vidaus nuoseklumą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles.

Naujų ir iš dalies pakeistų Europos Sąjungos apskaitos taisyklių taikymas

Naujų ir iš dalies pakeistų Europos Sąjungos apskaitos taisyklių taikymas

Naujos Europos Sąjungos apskaitos taisyklės, kurios taikomos metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2019 m. sausio 1 d. arba vėliau

Naujos Europos Sąjungos apskaitos taisyklės, kurios taikomos metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2019 m. sausio 1 d. arba vėliau

Toliau nurodoma nauja ES apskaitos taisyklė, kurią patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, privalomai taikoma metiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2019 m. sausio 1 d. arba vėliau.

| — | Pagal 20-ąją ES apskaitos taisyklę, kuri pagrįsta 40-uoju TVSAS „Viešojo sektoriaus junginiai“, nustatyti viešojo sektoriaus junginių klasifikavimo, pripažinimo ir vertinimo, t. y. atskirų operacijų sujungimo viename viešojo sektoriaus subjekte, reikalavimai.
  Pagal standartą išskiriami du viešojo sektoriaus junginiai: susijungimai ir įsigijimai. Susijungimas yra viešojo sektoriaus junginys, kuriame nė viena junginio šalis neįgyja vienos ar kelių operacijų kontrolės arba, jeigu viena junginio šalis įgyja kontrolę, yra įrodymų, kad junginys turi ekonominę jungimosi esmę (standarte pateikiama keletas rodiklių, susijusių su svarstymu ir sprendimų priėmimo procesu, kad būtų galima atlikti tokį vertinimą). Įsigijimas yra viešojo sektoriaus junginys, kai viena junginio šalis įgyja vienos ar kelių operacijų kontrolę ir yra įrodymų, kad junginys nėra susijungimas.
  Viešojo sektoriaus junginiai, kurie klasifikuojami kaip susijungimas, apskaitomi taikant pakeistą interesų sujungimo metodą, pagal kurį reikalaujama, kad atsirandantis subjektas pripažintų apskaitytiną turtą, įsipareigojimus ir visus nekontroliuojamus interesus jų balansine verte su atitinkamu grynojo turto padidėjimu arba sumažėjimu (t. y. nesukurdamas prestižo).
  Viešojo sektoriaus junginiai, kurie klasifikuojami kaip įsigijimai, apskaitomi taikant įsigijimo metodą, pagal kurį reikalaujama, kad įsigytas identifikuojamas turtas ir prisiimti įsipareigojimai būtų pripažįstami įsigijimo datą buvusia tikrąja verte, o bet kokia nekontroliuojama įsigytos operacijos dalis pripažįstama proporcingai įsigytos operacijos identifikuojamo grynojo turto daliai. Kitaip nei sujungimas, įsigijimas sukuria prestižą (vertinamą kaip perleisto atlygio ir bet kokios nekontroliuojamos dalies perviršis, viršijantis įsigyto identifikuojamo turto ir prisiimtų įsipareigojimų grynąją vertę įsigijimo datą).
  Standarte numatyti atskiri informacijos atskleidimo reikalavimai, kad ES finansinių ataskaitų naudotojai galėtų įvertinti sujungimo arba įsigijimo pobūdį ir finansinį poveikį, taip pat einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu pripažintų patikslinimų, susijusių su tokiais sandoriais, įvykdytais per ataskaitinį laikotarpį arba ankstesnius ataskaitinius laikotarpius, finansinį poveikį.
  Kadangi ataskaitiniu laikotarpiu viešojo sektoriaus junginių nebuvo, naujasis standartas neturi poveikio 2019 m. finansinėms ataskaitoms. |
| --- | --- |

—

Pagal 20-ąją ES apskaitos taisyklę, kuri pagrįsta 40-uoju TVSAS „Viešojo sektoriaus junginiai“, nustatyti viešojo sektoriaus junginių klasifikavimo, pripažinimo ir vertinimo, t. y. atskirų operacijų sujungimo viename viešojo sektoriaus subjekte, reikalavimai.

Pagal standartą išskiriami du viešojo sektoriaus junginiai: susijungimai ir įsigijimai. Susijungimas yra viešojo sektoriaus junginys, kuriame nė viena junginio šalis neįgyja vienos ar kelių operacijų kontrolės arba, jeigu viena junginio šalis įgyja kontrolę, yra įrodymų, kad junginys turi ekonominę jungimosi esmę (standarte pateikiama keletas rodiklių, susijusių su svarstymu ir sprendimų priėmimo procesu, kad būtų galima atlikti tokį vertinimą). Įsigijimas yra viešojo sektoriaus junginys, kai viena junginio šalis įgyja vienos ar kelių operacijų kontrolę ir yra įrodymų, kad junginys nėra susijungimas.

Viešojo sektoriaus junginiai, kurie klasifikuojami kaip susijungimas, apskaitomi taikant pakeistą interesų sujungimo metodą, pagal kurį reikalaujama, kad atsirandantis subjektas pripažintų apskaitytiną turtą, įsipareigojimus ir visus nekontroliuojamus interesus jų balansine verte su atitinkamu grynojo turto padidėjimu arba sumažėjimu (t. y. nesukurdamas prestižo).

Viešojo sektoriaus junginiai, kurie klasifikuojami kaip įsigijimai, apskaitomi taikant įsigijimo metodą, pagal kurį reikalaujama, kad įsigytas identifikuojamas turtas ir prisiimti įsipareigojimai būtų pripažįstami įsigijimo datą buvusia tikrąja verte, o bet kokia nekontroliuojama įsigytos operacijos dalis pripažįstama proporcingai įsigytos operacijos identifikuojamo grynojo turto daliai. Kitaip nei sujungimas, įsigijimas sukuria prestižą (vertinamą kaip perleisto atlygio ir bet kokios nekontroliuojamos dalies perviršis, viršijantis įsigyto identifikuojamo turto ir prisiimtų įsipareigojimų grynąją vertę įsigijimo datą).

Standarte numatyti atskiri informacijos atskleidimo reikalavimai, kad ES finansinių ataskaitų naudotojai galėtų įvertinti sujungimo arba įsigijimo pobūdį ir finansinį poveikį, taip pat einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu pripažintų patikslinimų, susijusių su tokiais sandoriais, įvykdytais per ataskaitinį laikotarpį arba ankstesnius ataskaitinius laikotarpius, finansinį poveikį.

Kadangi ataskaitiniu laikotarpiu viešojo sektoriaus junginių nebuvo, naujasis standartas neturi poveikio 2019 m. finansinėms ataskaitoms.

Naujos priimtos, bet 2019 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusios apskaitos taisyklės

Naujos priimtos, bet 2019 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusios apskaitos taisyklės

Nėra naujų priimtų ir 2019 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusių apskaitos taisyklių.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 1 „Finansinės ataskaitos“ ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1: teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, reikšmingumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos.

Finansinės atskaitomybės kokybinės savybės yra svarbumas, sąžiningas pateikimas (patikimumas), suprantamumas, savalaikiškumas, palyginamumas ir patikrinamumas.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus, jungtinę veiklą ir asocijuotuosius ūkio subjektus. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 9 pastaboje. Jame šiuo metu yra 52 kontroliuojami subjektai ir 1 asocijuotasis ūkio subjektas. Tarp kontroliuojamų subjektų yra ES institucijų (įskaitant Komisija, bet ne Europos Centrinį Banką) ir ES agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką, t. y. bendrą užsienio ir saugumo politiką). Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (toliau – likviduojama EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu. Vienintelis ES asocijuotasis ūkio subjektas yra Europos investicijų fondas (EIF).

9

Subjektai, kurių atskaitomybę reikia konsoliduoti, tačiau kurie nėra reikšmingi ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų mastu, neturi būti konsoliduojami arba apskaitomi taikant nuosavybės metodą, jei taip būtų sugaišta per daug laiko arba ES patirtų per didelių išlaidų. Tokie subjektai vadinami nereikšmingais subjektais ir yra atskirai išvardyti 9 pastaboje. 2019 m. 7 subjektai klasifikuoti kaip tokie nereikšmingi subjektai.

9

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Siekiant nustatyti konsolidavimo mastą, taikoma kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra subjektai, iš kurių ES dėl savo dalyvavimo gauna įvairios naudos, arba gali jos gauti, ir naudodamasi savo galia valdyti kitą subjektą gali paveikti tos naudos pobūdį ir dydį. Šia galia turi būti galima pasinaudoti iš karto ir ji turi būti susijusi su atitinkama subjekto veikla. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai ES taikomi šie kontrolės kriterijai: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš ES biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Siekiant pradėti kontrolę, kiekvieno subjekto lygmeniu įvertinama, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o tokių operacijų nerealizuotas pelnas ir nuostoliai nėra reikšmingi, todėl neeliminuoti.

Jungtinė veikla

Jungtinė veikla

Jungtinė veikla – tai susitarimas, kurį bendrai kontroliuoja ES ir viena arba daugiau šalių. Bendra kontrolė – įpareigojančia sutartimi įteisintas veiklos kontrolės pasidalijimas, galimas tik tada, kai sprendimams dėl svarbios veiklos priimti būtinas vieningas šalių, kurios dalijasi kontrole, sutarimas. Bendri susitarimai gali būti bendrosios įmonės arba bendra veikla. Bendroji įmonė – tai jungtinė veikla, kuri struktūriškai vykdoma per atskirą priemonę, o veiklą bendrai kontroliuojančios šalys turi teisių į tos veiklos grynąjį turtą. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 pastabą). Bendra veikla – tai jungtinė veikla, kai veiklą bendrai kontroliuojančios šalys turi teisių į tos veiklos turtą ir prievolių vykdyti su ta veikla susijusius įsipareigojimus. Dalyvavimas bendroje veikloje apskaitomas ES finansinėse ataskaitose pripažįstant jo turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir išlaidas, taip pat jam priklausančią turto, įsipareigojimų, pajamų ir išlaidų dalį.

1.5.4

Asocijuotieji ūkio subjektai

Asocijuotieji ūkio subjektai

Asocijuotieji ūkio subjektai – tai subjektai, kuriems ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų išimtinai ar bendrai nekontroliuoja. Jeigu ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos. Dalyvavimas asocijuotųjų ūkio subjektų kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 pastabą).

1.5.4

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

ES darbuotojų bendrosios sveikatos draudimo sistemos fondus, Europos plėtros fondą ir Dalyvių garantijų fondą jų vardu valdo Komisija. Tačiau, kadangi šie subjektai nėra ES kontroliuojami, jų ataskaitos nekonsoliduojamos su jos finansinėmis ataskaitomis.

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

Finansinės ataskaitos pateikiamos kasmet. Finansiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

1.4.1.   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Jei nenurodyta kitaip, finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų, nes ES funkcinė valiuta yra euras.

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą yra pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Nepiniginių finansinių priemonių, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrenginiams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant gruodžio 31 d. Europos Centrinio Banko (ECB) valiutų kursus:

Euro kursas

Euro kursas

| Valiuta | 2019 12 31 | 2018 12 31 | Valiuta | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valiuta

2019 12 31

2018 12 31

Valiuta

2019 12 31

2018 12 31

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2.   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, su gautinomis sumomis susijusią finansinę riziką ir finansinių priemonių aiškinamuosiuose raštuose nurodomas sumas, sukauptas pajamas ir sąnaudas, atidėjinius, nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių vertės sumažėjimo laipsnį, atsargų grynąją galimo realizavimo vertę, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai atsispindi tuo laikotarpiu, kai apie juos sužinoma, jeigu pokytis turi įtakos tik tam laikotarpiui, arba tuo laikotarpiu ir būsimais laikotarpiais, jeigu pokytis turi įtakos abiem laikotarpiams.

1.5.   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1.   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas – identifikuojamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio pavidalo. Turtas identifikuojamas, jei jį galima atskirti (t. y. jį galima atskirti arba atidalyti nuo subjekto, pvz., parduoti, perleisti, licencijuoti, nuomoti arba jį iškeisti atskirai arba kartu su susijusia sutartimi, identifikuojamu turtu arba įsipareigojimu, nepaisant to, ar subjektas ketina tai padaryti), arba jis atsiranda pagal privalomus susitarimus (įskaitant teises pagal sutartis arba kitas juridines teises), neatsižvelgiant į tai, ar tas teises galima perleisti ar atskirti nuo subjekto, ar nuo kitų teisių ir pareigų).

Įsigytas nematerialusis turtas nurodomas įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus, o išlaidos yra susijusios tik su turto kūrimo etapu. Kapitalizuojamos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios išlaidos, nekapitalizuojamos technologinės plėtros išlaidos ir priežiūros išlaidos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

Nematerialusis turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį (3–11 metų). Nustatyta nematerialiojo turto naudingo tarnavimo trukmė priklauso nuo jo konkretaus naudingo tarnavimo laikotarpio arba sutartimi nustatyto teisinio laikotarpio.

1.5.2.   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu, statyba ar perdavimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad ES ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje.

Žemės nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jos naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, padalinant jo savikainą, atėmus likutinę vertę, to turto nustatytai naudojimo trukmei tokiu būdu:

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo norma |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 %–10 % |
| Kosminės erdvės priemonės | 8 %–25 % |
| Įranga ir įrenginiai | 10 %–25 % |
| Baldai ir transporto priemonės | 10 %–25 % |
| Aparatinė įranga | 25 %–33 % |
| Kita | 10 %–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo norma

Pastatai

Pastatai

4 %–10 %

4 %–10 %

Kosminės erdvės priemonės

Kosminės erdvės priemonės

8 %–25 %

8 %–25 %

Įranga ir įrenginiai

Įranga ir įrenginiai

10 %–25 %

10 %–25 %

Baldai ir transporto priemonės

Baldai ir transporto priemonės

10 %–25 %

10 %–25 %

Aparatinė įranga

Aparatinė įranga

25 %–33 %

25 %–33 %

Kita

Kita

10 %–33 %

10 %–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant pajamas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Nuoma

Nuoma – sutartis, pagal kurią nuomotojas už vieną įmoką ar keletą įmokų suteikia nuomininkui teisę sutartą laikotarpį naudotis turtu. Nuoma klasifikuojama kaip finansinė nuoma arba veiklos nuoma.

Finansinė nuoma yra nuoma, kai iš esmės visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda perduodami nuomininkui. Kai nuomininkas sudaro finansinės nuomos sutartį, pagal ją įsigytas turtas pripažįstamas turtu, o susiję nuomos įsipareigojimai pripažįstami įsipareigojimais nuo nuomos laikotarpio pradžios. Turtas ir įsipareigojimai pripažįstami sumomis, lygiomis nuomojamo turto tikrajai vertei arba, jei ji mažesnė, dabartinei minimalių įmokų pagal nuomos sutartį vertei, nustatomai nuomos pradžioje. Per nuomos laikotarpį turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis. Minimalios įmokos pagal nuomos sutartį paskirstomos tarp finansinio mokesčio (palūkanų elemento) ir neapmokėto esamo įsipareigojimo sumažinimo (kapitalo elemento). Finansinis mokestis paskirstomas kiekvienam laikotarpiui per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią periodinę palūkanų normą už likusį įsipareigojimo likutį, kuris atitinkamai pateikiamas kaip trumpalaikis arba ilgalaikis. Neapibrėžtųjų nuomos mokesčių atsiradimo laikotarpį jie laikomi išlaidomis.

Veiklos nuoma – nuoma, išskyrus finansinę nuomą, t. y. nuoma, kai nuomotojas išlaiko iš esmės visą su turto nuosavybe susijusią riziką ir naudą. Veiklos nuomos mokėjimai, nuomininkui vykdant nuomos sutartį, pripažįstami išlaidomis finansinės veiklos ataskaitoje pagal tiesioginį metodą atsižvelgiant į nuomos trukmę, o finansinės būklės ataskaitoje nepateikiamas nei nuomojamas turtas, nei nuomos įsipareigojimai.

1.5.3.   
  Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas – turto būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybės sumažėjimas, viršijantis sistemingą turto būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybės sumažėjimo dėl amortizacijos arba nusidėvėjimo pripažinimą (jei taikoma). Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jo vertė nesumažėjo. Kai finansinių ataskaitų sudarymo datą yra požymių, kad turto vertė gali sumažėti, tikrinama, ar nesumažėjo amortizuojamo ar nudėvimo turto vertė. Vertės sumažėjimo nuostoliai pripažįstami kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją (padengimo) vertę. Atsiperkamoji (padengimo) vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos vertės sumažėjimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4.   
  Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą

Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą

Dalyvavimas asocijuotųjų ūkio subjektų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ūkio subjektų ir bendrųjų įmonių kapitale

Investicijos, apskaitomos taikant nuosavybės metodą, iš pradžių pripažįstamos savikaina, t. y. pradine balansine verte, vėliau padidinta arba sumažinta, kad būtų pripažintos tolesnės išmokos, ES tenkanti subjekto, į kurį investuojama, pertekliaus arba deficito dalis, bet koks vertės sumažėjimas ir dividendai. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai atitinka investicijos balansinę vertę finansinėse ataskaitose paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną. ES tenkanti subjekto, į kurį investuojama, pertekliaus arba deficito dalis pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje, o subjekto, į kurį investuojama, nuosavybės pokyčių dalis pripažįstama grynojo turto rezervuose. Paskirstytas investicijų pelnas sumažina turto balansinę vertę.

Jeigu ES tenkanti investicijų, apskaitomų taikant nuosavybės metodą, deficito dalis yra lygi ES tenkančiai investicijų daliai arba ją viršija, ES daugiau savo tolesnių nuostolių dalies nebepripažįsta (nepripažinti nuostoliai). Po to, kai ES dalis sumažinta iki nulio, papildomi nuostoliai pateikiami ir įsipareigojimas pripažįstamas tik tiek, kiek ES turi teisinių ar konstruktyvių įsipareigojimų ar atliko mokėjimų subjekto vardu.

Jei esama vertės sumažėjimo požymių, vertę reikia sumažinti iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau vertės sumažėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai pakeičiami balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvę pripažinti vertės sumažėjimo nuostoliai.

1.5.3

Tais atvejais, kai ES turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

Asocijuotieji ūkio subjektai ir bendrosios įmonės, klasifikuoti kaip nereikšmingi subjektai (žr. 1.3 pastabą), nėra apskaitomi pagal nuosavybės metodą. ES įnašai tiems subjektams yra apskaitomi kaip to laikotarpio išlaidos.

1.3

1.5.5.   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

ES skirsto savo finansinį turtą į kategorijas „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas“, „paskolos ir gautinos sumos“, „investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą“ ir „parduoti laikomas finansinis turtas“. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieną paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną.

(i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Finansinis turtas priskiriamas prie kategorijos „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas“, jeigu jis įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė subjektas. Prie šios kategorijos taip pat priskiriamos išvestinės finansinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas prie trumpalaikio turto, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos.

(ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Jos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių ar paslaugų neketindama prekiauti gautinomis sumomis, arba tuo atveju, kai ES perima pradinio skolintojo teises po to, kai ES atliko mokėjimą pagal garantijos sutartį. Mokėjimai, kurie turi būti atlikti per 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos, priskiriami prie trumpalaikio turto. Mokėjimai, kurie turi būti atlikti po 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos, priskiriami prie ilgalaikio turto. Paskolos ir gautinos sumos apima terminuotuosius indėlius, kurių pradinis grąžinimo terminas viršija tris mėnesius.

(iii)   Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių ES ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

(iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė finansinė priemonė, kuri arba yra priskirta prie šios kategorijos, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, kurį ES tikisi jį laikyti. Investicijos į subjektus, kurios nėra nei konsoliduojamos nei apskaitomos taikant nuosavybės metodą, ir kitos nuosavo kapitalo tipo investicijos (pvz., rizikos kapitalo operacijos) taip pat priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo „tikrąją verte kaip perteklius arba deficitas“, „laikomo iki išpirkimo termino“ arba „laikomo parduoti“, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas jo prekybos dieną – tą dieną, kai ES įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Pinigų ekvivalentai ir paskolos yra pripažįstami, kai grynieji pinigai deponuojami finansų įstaigoje arba avansu pervedami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas, sąnaudos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė), nebent tos priemonės tikrąją vertę galima įrodyti palyginus su kitais rinkoje vykdomais sandoriais dėl tokios pačios priemonės arba remiantis vertinimo metodika, kurios kintamieji apima tik stebimų rinkų duomenis (pvz., tam tikrų išvestinių finansinių priemonių sandorių atveju). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja suma, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

| — | ES skolinimo rinkos sąlygos labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose. Lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

—

ES skolinimo rinkos sąlygos labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose. Lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

| — | ES savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFSM, MB ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą, kadangi nėra aktyviosios rinkos arba panašių operacijų, su kuriomis būtų galimas palyginimas. |
| --- | --- |

—

ES savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFSM, MB ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą, kadangi nėra aktyviosios rinkos arba panašių operacijų, su kuriomis būtų galimas palyginimas.

| — | Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba ES perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir naudą kitai šaliai.

Vėlesnis vertinimas

Vėlesnis vertinimas

| a) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „tikrąja verte vertinamos finansinės priemonės kaip perteklius arba deficitas“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

a)

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „tikrąja verte vertinamos finansinės priemonės kaip perteklius arba deficitas“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą.

| b) | Paskolos ir gautinos sumos yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

b)

Paskolos ir gautinos sumos yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

| c) | Laikomas iki termino pabaigos turtas yra parodomas amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. |
| --- | --- |

c)

Laikomas iki termino pabaigos turtas yra parodomas amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

| d) | Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve, išskyrus piniginio turto konvertavimo skirtumus, kurie pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Kai panaikinamas turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, pripažinimas arba jo vertė sumažėja, sukauptas tikrosios vertės patikslinimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavo kapitalo priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą. |
| --- | --- |

d)

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve, išskyrus piniginio turto konvertavimo skirtumus, kurie pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Kai panaikinamas turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, pripažinimas arba jo vertė sumažėja, sukauptas tikrosios vertės patikslinimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavo kapitalo priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių atveju), ES tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirinkimo sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus, klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas, kurios neturi kotiruojamos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, vertinamos priskirtina grynąja turto verte, kuri yra laikoma lygiaverte jų tikrajai vertei.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavo kapitalo priemones, kurios neturi kotiruojamos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Finansinio turto vertė sumažėja ir nuostoliai pripažįstami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostoliai, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus. Kiekvieną finansinės ataskaitos sudarymo datą ES įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad finansinio turto vertė sumažėjo.

(a)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo amortizuota savikaina apskaitomų paskolų, gautinų sumų arba investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą vertė, tuomet nuostolių suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolių suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl teisės naudotis turtu atėmimo, atėmus įkaito įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės naudotis turtu atėmimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu vertės sumažėjimo nuostolių suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažinti vertės sumažėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje panaikinami.

(b)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Tikrąja verte apskaitomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus finansinės veiklos ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Finansinės veiklos ataskaitoje pripažinti nuosavo kapitalo priemonių vertės sumažėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau skolos priemonės, klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolius, vertės sumažėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje panaikinami.

1.5.6.   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo sąnaudos, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, priklausomai nuo to, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias ES patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo datą.

1.5.7.   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per laikotarpį, nustatytą konkrečioje sutartyje, sprendime ar pagrindiniame teisės akte. Pradinės lėšos arba avansas per susitarime nustatytą laikotarpį yra naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, arba grąžinami. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti ES. Kadangi ES išlaiko išankstinio finansavimo kontrolę ir turi teisę susigrąžinti reikalavimų neatitinkančią dalį, suma pateikiama kaip turtas.

Išankstinis finansavimas iš pradžių pripažįstamas balanse, kai pinigai pervedami gavėjui. Jis vertinamas sumokėto atlygio suma. Kitais laikotarpiais išankstinis finansavimas vertinamas iš pradžių balanse pripažinta suma, atėmus per laikotarpį patirtas finansuoti tinkamas išlaidas (kai reikia, įskaitant apskaičiuotąsias sumas).

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

Kiti avansai valstybėms narėms, kurie atsiranda ES sugrąžinus sumas, valstybių narių sumokėtas jų gavėjams kaip avansai (įskaitant „finansines priemones, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas“), pripažįstami kaip turtas ir įtraukiami į išlaidų kategoriją „Išankstinis finansavimas“. Kiti avansai valstybėms narėms yra vėliau vertinami iš pradžių balanse pripažinta suma, atėmus galutinių gavėjų patirtų finansuoti tinkamų išlaidų geriausią įvertį, apskaičiuotą remiantis pagrįstomis ir patvirtinamomis prielaidomis.

ES įnašai į Europos plėtros fondo ar kitų nekonsoliduojamų subjektų patikos fondus taip pat priskiriami išankstiniam finansavimui, nes jų tikslas yra pastūmėti patikos fondo veiklą, kad iš jo būtų galima finansuoti konkrečius veiksmus, nustatytus remiantis fondo tikslais. ES įnašai į patikos fondus vertinami pradine ES įnašo suma, atėmus finansuoti tinkamas išlaidas, kai reikia, įskaitant apskaičiuotąsias sumas, patikos fondo patirtas per ataskaitinį laikotarpį ir skirtas ES įnašui pagal pagrindinį susitarimą.

1.5.8.   
  Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Pagal ES apskaitos taisykles privaloma atskirai pateikti prekybos ir neprekybines operacijas. Siekiant atskirti šias dvi kategorijas, terminas „gautinos sumos“ naudojamas prekybos operacijoms, o terminas „susigrąžintinos sumos“ (pvz., iš valstybių narių susigrąžintinos sumos, susijusios su nuosavais ištekliais) – neprekybinėms operacijoms (t. y. kai ES įgyja vertę iš kito subjekto, tiesiogiai nesuteikdama mainais maždaug tokios pat vertės).

Iš prekybos operacijų gautinos sumos atitinka finansinių priemonių apibrėžtį, todėl yra priskiriamos prie paskolų ir gautinų sumų kategorijos bei atitinkamai apskaičiuojamos (žr. 1.5.5 pastabą). Finansinių priemonių aiškinamuosiuose raštuose į iš prekybos operacijų gautinas sumas įtraukiamos sukauptos pajamos ir prekybos operacijų būsimųjų laikotarpių sąnaudos (nes jos nematerialios). Remiantis ankstesne patirtimi, bendras vertės sumažinimas taikomas neįvykdytiems vykdomiesiems raštams sumoms susigrąžinti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas.

1.5.5

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos apskaitomos tikrąja verte įsigijimo datą (patikslinta atsižvelgus į palūkanas ir nuobaudas), atėmus vertės sumažinimą. Neprekybinių operacijų susigrąžintinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad ES negalės surinkti visų pradinio dydžio neprekybinių operacijų susigrąžintinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi, bendras vertės sumažinimas taip pat taikomas neįvykdytiems vykdomiesiems raštams sumoms susigrąžinti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje. Pateikiamos ir nurodomos neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos nėra finansinės priemonės, nes jos nesiejamos su sutartimi, kuria būtų sukuriamas finansinis įsipareigojimas arba nuosavo kapitalo priemonė. Tačiau finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos atitinkamais atvejais yra nurodomos kartu su iš prekybos operacijų gautinomis sumomis.

1.5.14

1.5.9.   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės ir apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo arba trumpalaikius indėlius ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10.   
  Išmokos darbuotojams

Išmokos darbuotojams

ES darbuotojams suteikia išmokų paketą (tarnybines pajamas ir socialinį draudimą). Apskaitos tikslais jas reikia skirstyti į trumpalaikes išmokas ir išmokas, mokamas pasibaigus tarnybos laikui.

Trumpalaikės išmokos darbuotojams

Trumpalaikės išmokos darbuotojams

Trumpalaikės išmokos darbuotojams yra išmokos, kurios turi būti išmokėtos per dvylika mėnesių po ataskaitinio laikotarpio, per kurį darbuotojai suteikė paslaugą, pabaigos, pavyzdžiui, darbo užmokestis, metinių ir apmokamų laikinojo nedarbingumo atostogų išmokos bei kitos trumpalaikės išmokos. Trumpalaikės išmokos darbuotojams pripažįstamos sąnaudomis, kai suteikiama susijusi paslauga. Suma, kurią numatoma sumokėti, pripažįstama kaip įsipareigojimas, jeigu ES turi dabartinį teisinį ar konstruktyvų įsipareigojimą sumokėti už darbuotojo anksčiau suteiktą paslaugą ir tas įsipareigojimas gali būti patikimai apskaičiuotas.

Išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui

Išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui

ES skiria darbuotojams keletą išmokų, mokamų pasibaigus tarnybos laikui, įskaitant senatvės, invalidumo ir maitintojo netekimo pensijas, mokamas pagal Europos pareigūnų pensijų sistemą (EPPS), taip pat suteikia sveikatos draudimą pagal bendrąją sveikatos draudimo sistemą (BSDS) (žr. 2.9 pastabą). Šios išmokos mokamos pagal vieną bendrą planą, nors ir padalytą į dvi sistemas, ir jos turi būti vertinamos panašiai, kad būtų teisingai pateikta informacija apie padėtį ir atspindėta ekonominė tikrovė.

2.9

| i. | Europos pareigūnų pensijų sistema (EPPS). Išmokos pagal šią menamai finansuojamą (4) sistemą yra susijusios su išmokomis už darbo stažą, invalidumo ir našlių (našlaičių) išmokomis, taip pat su išmokomis šeimai, išmokomis mirus prieš išėjimą į pensiją tiems darbuotojams, kurie dirba ar dirbo ES institucijose, agentūrose ir kitose ES įstaigose arba yra mirusių pareigūnų ar pensininkų našliai (našlaičiai). Darbuotojai iš savo darbo užmokesčio padengia trečdalį tikėtinų šių išmokų sąnaudų. |
| --- | --- |

i.

Europos pareigūnų pensijų sistema (EPPS). Išmokos pagal šią menamai finansuojamą (4) sistemą yra susijusios su išmokomis už darbo stažą, invalidumo ir našlių (našlaičių) išmokomis, taip pat su išmokomis šeimai, išmokomis mirus prieš išėjimą į pensiją tiems darbuotojams, kurie dirba ar dirbo ES institucijose, agentūrose ir kitose ES įstaigose arba yra mirusių pareigūnų ar pensininkų našliai (našlaičiai). Darbuotojai iš savo darbo užmokesčio padengia trečdalį tikėtinų šių išmokų sąnaudų.

4

| ii. | Bendra sveikatos draudimo sistema (BSDS). Pagal šią sistemą ES teikia sveikatos draudimą Europos Komisijos, institucijų, agentūrų ir kitų ES įstaigų darbuotojams, kompensuodama sveikatos priežiūros išlaidas. Išmokos pagal šią sistemą, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikui. |
| --- | --- |

ii.

Bendra sveikatos draudimo sistema (BSDS). Pagal šią sistemą ES teikia sveikatos draudimą Europos Komisijos, institucijų, agentūrų ir kitų ES įstaigų darbuotojams, kompensuodama sveikatos priežiūros išlaidas. Išmokos pagal šią sistemą, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikui.

Išmokas, mokamas pasibaigus tarnybos laikui, ES taip pat skiria savo institucijų darbuotojams pagal atskiras pensijų sistemas. Šios išlaidos įrašomos į išlaidų kategoriją „Kitos pensijų išmokų sistemos“. Pagal šias sistemas ES moka pensijas Komisijos, Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo, Audito Rūmų, Tarybos, Europos Parlamento, ombudsmeno, duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir Tarnautojų teismo nariams. Per BSDS ES teikia sveikatos draudimą ES institucijų nariams.

Pirmiau nurodytos išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui, laikomos ES nustatytų išmokų įsipareigojimais ir apskaičiuojamos kiekvieną finansinių ataskaitų sudarymo datą, įvertinant būsimos išmokos, kurią darbuotojai uždirbo dabartiniu ir ankstesniais laikotarpiais, sumą, diskontuojant tą sumą ir atimant viso plano turto tikrąją vertę. Nustatytų išmokų įsipareigojimą kasmet apskaičiuoja aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius netenkamų pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

ES darbuotojams skirtos išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui, yra įtrauktos į vieną planą, kurį sudaro ir pensijų sistema (EPPS), ir sveikatos draudimo sistema (BSDS), o teisė į draudimo apsaugą pagal BSDS sistemą priklauso nuo to, ar įgyta teisė į draudimą pagal EPPS sistemą. Kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, pagal šį bendrą planą tam tikros teisės, kaip antai teisė į atidėtą ir sumažintą pensiją pagal EPPS sistemą, įgyjamos po 10 tarnybos metų. Tačiau pagal bendrą planą įgytos teisės darbuotojui tęsiant tarnybą yra gerokai didesnės nei tos pradinės teisės, kaip matyti iš vėlesniais metais sukauptų teisių į pensiją.

Todėl, siekiant parodyti pagrindinės operacijos ekonominį turinį, kurio reikia sąžiningam finansinės atskaitomybės kokybinių charakteristikų pateikimui, kaip nurodyta tiek 1-oje apskaitos taisyklėje, tiek TVSASV konceptualioje sistemoje, patirtos aptarnavimo išlaidos kaupiamos tiesiniu metodu per numatomą darbuotojų aktyvios tarnybos laikotarpį, t. y. laikotarpį nuo tos dienos, kai darbuotojo tarnyba pirmą kartą suteikia teisę į išmokas pagal planą (nepriklausomai nuo to, ar išmokos priklauso nuo tolesnės tarnybos) iki dienos, kai tolesnė darbuotojo tarnyba nebesuteiks teisių į reikšmingas papildomas išmokas pagal planą, išskyrus tolesnį darbo užmokesčio didinimą. Šis metodas nuosekliai taikomas pagal bendrą planą numatytoms išmokoms.

Grynojo nustatytų išmokų įsipareigojimo pakartotiniai vertinimai apima aktuarinį pelną ir nuostolius bei plano turto grąžą ir yra nedelsiant pripažįstami kaip grynasis turtas.

ES pripažįsta grynąsias palūkanų išlaidas (pajamų) ir kitas išlaidas, susijusias su nustatytų išmokų planais, finansinės veiklos ataskaitos eilutėje „Personalo ir pensijų išlaidos“.

Kai skiriamos išmokos pakeičiamos arba sumažinamos, susidaręs išmokų pokytis, susijęs su ankstesne tarnyba, arba sumažinimo pelnas ar nuostoliai nedelsiant pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Plano įvykdymo pelnas ir nuostoliai pripažįstami tada, kai planas įvykdomas. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui.

1.5.11.   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai ES turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo datą turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

Atidėjiniai nuostolingoms sutartims vertinami numatomų sutarties nutraukimo išlaidų arba numatomų grynųjų sutarties tęsimo išlaidų (priklausomai nuo to, kurios yra mažesnės) dabartine verte.

1.5.12.   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas, finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina, arba kaip finansinės garantijos įsipareigojimai.

Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos pajamoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks pajamų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip perteklius arba deficitas, apima išvestines finansines priemones, kai tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (žr. 1.5.5 pastabą).

1.5.5

Finansinės garantijos įsipareigojimai iš pradžių pripažįstami tikrąja verte, kaip gauta įmoka. Vėliau finansinės garantijos įsipareigojimai vertinami didesniąja iš šių sumų: finansinių garantijų įsipareigojimo įvykdymo išlaidų tiksliausio įverčio ir iš pradžių pripažintos sumos, jei reikia, atėmus sukauptą amortizaciją. ES pripažįsta finansinės garantijos įsipareigojimą, kai gauna atlygį už garantijos suteikimą, t. y. rinkos sąlygomis, arba kai galima patikimai nustatyti garantijos tikrąją vertę. Jei nėra aktyvios tiesiogiai lygiavertės garantijos sutarčių rinkos, ES suteiktą garantiją parodo kaip neapibrėžtąjį įsipareigojimą (žr. 1.7.2 pastabą) arba, kai yra didelė tikimybė, kad įsipareigojimui įvykdyti reikės išteklių, ES pripažįsta atidėjinį (žr. 1.5.11 pastabą).

1.7.2

1.5.11

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos.

ES patikos fondai, kurie yra laikomi Komisijos einamosios veiklos dalimi, yra apskaitomi Komisijos finansinėse ataskaitose ir tada konsoliduojami ES metinėse finansinėse ataskaitose. Todėl kitų paramos teikėjų įnašai į ES patikos fondus atitinka sąlyginių pajamų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir jie pateikiami kaip finansiniai įsipareigojimai iki tol, kol tenkinamos sąlygos, susietos su pervestais įnašais, t. y. kol patikos fondas patirs reikalavimus atitinkančias išlaidas. Patikos fondas privalo finansuoti konkrečius projektus, o likvidavimo metu likusias lėšas grąžinti. Paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną likę įnašų įsipareigojimai vertinami kaip gauti įnašai, atėmus patikos fondo patirtas išlaidas, kai reikia, įskaitant apskaičiuotąsias sumas. Ataskaitų teikimo tikslais grynosios išlaidos priskiriamos prie kitų paramos teikėjų įnašų proporcingai gryniesiems įnašams, sumokėtiems iki gruodžio 31 d. Šis įnašų priskyrimas yra tik orientacinis. Jei patikos fondas likviduojamas, dėl likusių išteklių faktinio padalijimo nuspręs patikos fondo valdyba.

1.5.13.   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas (neprekybinės operacijos). Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinkančias sąnaudas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima ES.

1.5.14.   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos ir sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos ir sąnaudos

Operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (pavyzdžiui, remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, pajamos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

Išlaidos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų sąžiningai nurodyti ekonominiai ir kiti įvykiai, kurie turi būti nurodyti. Analogiškai, jei mokėjimas už paslaugas arba prekes, kurios dar negautos, atliktas iš anksto, išlaidos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6.   FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.6.1.   
  Pajamos

Pajamos

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

Absoliuti dauguma ES pajamų yra susijusi su neprekybinėmis operacijomis.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes sumos gali keistis kol valstybės narės nepaskelbė galutinių duomenų. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos ir susijusios pajamos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo datą valstybių narių surinktos, bet Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio pajamos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos pajamos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip pajamos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas. Be to, pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Pajamos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Priėmus sprendimą skirti baudą, įmonės per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| a) | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), arba |
| --- | --- |

a)

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), arba

| b) | nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

b)

nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, bauda turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis). Gauti pinigai naudojami susigrąžintinai sumai padengti. Tačiau, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, įmonė gali vietoj to pateikti banko garantiją tai sumai. Tokiu atveju bauda lieka kaip susigrąžintina suma. Jeigu negaunami nei pinigai, nei garantija ir kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, arba, jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu vietoj to pateikta garantija, neapmokėtos susigrąžintinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų.

Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos pajamomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Nuo 2010 m visas laikinai surinktas baudas Komisija valdo specialiai sukurtame fonde (BUFI) ir investuoja į finansines priemones.

PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

Prekių ir paslaugų pardavimo pajamos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio pajamos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo datą.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, ES įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio išlaidos ir visos kitos įmokos arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertinant vertės sumažėjimo nuostolius palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Pajamos iš dividendų

Pajamos iš dividendų

Pajamos iš dividendų ir panašių paskirstomųjų išmokų pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   
  Išlaidos

Išlaidos

Neprekybinių operacijų išlaidos sudaro didžiąją dalį ES išlaidų. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir savanoriškos dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašytas susitarimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; sumą galima pagrįstai apskaičiuoti.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis mokėjimo prašymas arba prašymas kompensuoti išlaidas, jie pripažįstami išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

Prekybos operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima ES. Jos vertinamos jų pradine sąskaitoje faktūroje nurodyta suma. Be to, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną išlaidos, susijusios su paslauga, suteikta laikotarpiu, už kurį sąskaita faktūra dar negauta ar nepriimta, vertinamos ir pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1.   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2.   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių, arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba retais atvejais – kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta. Neapibrėžtasis įsipareigojimas parodomas, nebent ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių tikimybė yra maža.

1.8.   PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

Informacija apie pinigų srautus suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų ataskaita rengiama naudojant netiesioginį metodą. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų ekonominis rezultatas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas arba sukauptas sumas ir pajamų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš sandorių užsienio valiuta, parodomi ES atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pinigų srautų ataskaitoje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansinės veiklos).

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Ji apima didžiąją vykdomos veiklos dalį. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jomis siekiama bendrųjų tikslų, taigi jos yra ir ES kasdienių operacijų dalis.

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Prie investicinės veiklos nepriskiriamos gavėjams suteiktos paskolos. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

2.   BALANSO PASTABOS

TURTAS

TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| Bendroji balansinė vertė 2018 12 31 | 1 073 |
| Įsigijimai | 178 |
| Turto perleidimas | (20) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | (1) |
| Bendroji balansinė vertė 2019 12 31 | 1 230 |
| Sukaupta amortizacija 2018 12 31 | (627) |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | (107) |
| Atkurta amortizacija | 0 |
| Turto perleidimas | 19 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | 0 |
| Sukaupta amortizacija 2019 12 31 | (715) |
| Grynoji balansinė vertė 2019 12 31 | 515 |
| Grynoji balansinė vertė 2018 12 31 | 446 |

mln. EUR

Bendroji balansinė vertė 2018 12 31

Bendroji balansinė vertė 2018 12 31

1 073

1 073

Įsigijimai

Įsigijimai

178

178

Turto perleidimas

Turto perleidimas

(20)

(20)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

0

Kiti pokyčiai

Kiti pokyčiai

(1)

(1)

Bendroji balansinė vertė 2019 12 31

Bendroji balansinė vertė 2019 12 31

1 230

1 230

Sukaupta amortizacija 2018 12 31

Sukaupta amortizacija 2018 12 31

(627)

(627)

Amortizacijos sąnaudos per metus

Amortizacijos sąnaudos per metus

(107)

(107)

Atkurta amortizacija

Atkurta amortizacija

0

0

Turto perleidimas

Turto perleidimas

19

19

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

0

Kiti pokyčiai

Kiti pokyčiai

0

0

Sukaupta amortizacija 2019 12 31

Sukaupta amortizacija 2019 12 31

(715)

(715)

Grynoji balansinė vertė 2019 12 31

Grynoji balansinė vertė 2019 12 31

515

515

Grynoji balansinė vertė 2018 12 31

Grynoji balansinė vertė 2018 12 31

446

446

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

Kosminės erdvės priemonių kategorija apima veiklai skirtą ilgalaikį turtą, susijusį su dviem ES kosmoso programomis: Pasaulinės palydovinės navigacijos sistemomis (GNSS), t. y. GALILEO ir EGNOS, ir Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa „Copernicus“, o dar neveikiančių kosmoso sistemų turtas priskirtas statomo turto kategorijai.

2018 m. paleistų keturių sistemos GALILEO palydovų testavimas orbitoje buvo sėkmingas. 2019 m. jie papildė veikiančią sistemą, taip palydovų skaičius padidėjo iki 26. GALILEO veiklai skirtas ilgalaikis turtas, apimantis ir palydovus, ir antžeminę įrangą, 2019 m. gruodžio 31 d. sudarė 2 489 mln. EUR, atėmus sukauptą nusidėvėjimą (2018 m. — 2 410 mln. EUR). Likęs iš viso 1 361 mln. EUR vertės statomas turtas (2018 m. — 1 324 mln. EUR). Sistema GALILEO bus toliau plėtojama, kol nepradės veikti visu pajėgumu. Kai sistema GALILEO bus užbaigta, ją iš viso sudarys 30 palydovų (įskaitant 6 atsarginius palydovus).

Kalbant apie „Copernicus“, 2019 m. nepradėjo veikti nė vienas naujas palydovas. Bendra „Copernicus“ veiklai skirto ilgalaikio turto vertė yra 1 153 mln. EUR (2018 m. – 1 455 mln. EUR), atėmus sukauptą nusidėvėjimą. Dar 1 453 mln. EUR, susijusių su „Copernicus“ palydovais, yra pripažįstami kaip statomas turtas (2018 m. – 1 207 mln. EUR).

37 mln. EUR vertės ilgalaikis turtas, susijęs su Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS) antžemine infrastruktūra (2018 m. – 52 mln. EUR) taip pat įtrauktas į kosminės erdvės priemonių turto kategoriją. Be to, EGNOS statomas turtas sudaro 238 mln. EUR (2018 m. – 130 mln. EUR).

Su ES kosmoso programomis susijęs turtas kaupiamas padedant Europos kosmoso agentūrai (EKA).

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

| mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Kosminės erdvės priemonės | Įranga ir įrenginiai | Baldai ir transporto priemonės | Aparatinė įranga | Kita | Finansinė nuoma | Statomas turtas | Iš viso |
| Bendroji balansinė vertė 2018 12 31 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Įsigijimai | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Turto perleidimas | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Kiti pokyčiai | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bendroji balansinė vertė 2019 12 31 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2018 12 31 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Atkurtas nusidėvėjimas | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Turto perleidimas | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Kiti pokyčiai | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2019 12 31 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2019 12 31 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2018 12 31 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

mln. EUR

Žemė ir pastatai

Kosminės erdvės priemonės

Įranga ir įrenginiai

Baldai ir transporto priemonės

Aparatinė įranga

Kita

Finansinė nuoma

Statomas turtas

Iš viso

Bendroji balansinė vertė 2018 12 31

Bendroji balansinė vertė 2018 12 31

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Įsigijimai

Įsigijimai

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Turto perleidimas

Turto perleidimas

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Kiti pokyčiai

Kiti pokyčiai

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bendroji balansinė vertė 2019 12 31

Bendroji balansinė vertė 2019 12 31

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Sukauptas nusidėvėjimas 2018 12 31

Sukauptas nusidėvėjimas 2018 12 31

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Atkurtas nusidėvėjimas

Atkurtas nusidėvėjimas

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Turto perleidimas

Turto perleidimas

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Kiti pokyčiai

Kiti pokyčiai

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Sukauptas nusidėvėjimas 2019 12 31

Sukauptas nusidėvėjimas 2019 12 31

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2019 12 31

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2019 12 31

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2018 12 31

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2018 12 31

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3.   INVESTICIJOS, APSKAITYTOS TAIKANT NUOSAVYBĖS METODĄ

INVESTICIJOS, APSKAITYTOS TAIKANT NUOSAVYBĖS METODĄ

Komisijos atstovaujamos ES dalyvavimas Europos investicijų fondo (EIF) kaip asocijuotojo ūkio subjekto kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą. EIF yra ES finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). EIF įsikūręs Liuksemburge ir veikia kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. Jo nariai yra Europos investicijų bankas (EIB), ES ir finansų įstaigų grupė. 2019 m. gruodžio 31 d. ES priklausė 29,7 % EIF nuosavybės (2018 m. – 29,7 %) ir 29,7 % balsavimo teisių (2018 m. – 29,7 %). Pagal EIF įstatus į teisės aktais numatytą rezervą jis turi skirti bent 20 % metinio grynojo rezultato, kol sukauptas rezervas pasieks 10 % pasirašytojo kapitalo. Šio rezervo paskirstyti negalima.

| mln. EUR |
| --- |
| | Europos investicijų fondas |
| Kapitalo dalis 2018 12 31 | 591 |
| Įnašai | — |
| Gauti dividendai | (3) |
| Grynojo rezultato dalis | 53 |
| Grynojo turto dalis | (49) |
| Kapitalo dalis 2019 12 31 | 591 |

mln. EUR

Europos investicijų fondas

Kapitalo dalis 2018 12 31

Kapitalo dalis 2018 12 31

591

591

Įnašai

Įnašai

—

—

Gauti dividendai

Gauti dividendai

(3)

(3)

Grynojo rezultato dalis

Grynojo rezultato dalis

53

53

Grynojo turto dalis

Grynojo turto dalis

(49)

(49)

Kapitalo dalis 2019 12 31

Kapitalo dalis 2019 12 31

591

591

Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| | EIF, iš viso | EIF, iš viso |
| Turtas | 2 965 | 2 662 |
| Įsipareigojimai | (975) | (674) |
| Pajamos | 337 | 291 |
| Išlaidos | (161) | (167) |
| Perteklius / (deficitas) | 176 | 124 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

EIF, iš viso

EIF, iš viso

Turtas

Turtas

2 965

2 965

2 662

2 662

Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

(975)

(975)

(674)

(674)

Pajamos

Pajamos

337

337

291

291

Išlaidos

Išlaidos

(161)

(161)

(167)

(167)

Perteklius / (deficitas)

Perteklius / (deficitas)

176

176

124

124

Pirmiau pateiktos apibendrintos finansinės informacijos suderinimas su EIF turimų palūkanų apskaitine suma yra toks:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Asocijuotųjų ūkio subjektų grynasis turtas | 1 990 | 1 988 |
| EB nuosavybės dalis EIF | 29,70  % | 29,70  % |
| Balansinė vertė | 591 | 591 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Asocijuotųjų ūkio subjektų grynasis turtas

Asocijuotųjų ūkio subjektų grynasis turtas

1 990

1 990

1 988

1 988

EB nuosavybės dalis EIF

EB nuosavybės dalis EIF

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Balansinė vertė

Balansinė vertė

591

591

591

591

ES, atstovaujama Komisijos, 2019 m. gruodžio 31 d. apmokėjo 20 % savo pasirašytų EIF kapitalo akcijų, nepareikalauta suma yra tokia:

| mln. EUR |
| --- |
| | Visas EIF kapitalas | ES pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 4 500 | 1 337 |
| Apmokėtas | (900) | (267) |
| Nepareikalauta | 3 600 | 1 070 |

mln. EUR

Visas EIF kapitalas

ES pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

Visas akcinis kapitalas

4 500

4 500

1 337

1 337

Apmokėtas

Apmokėtas

(900)

(900)

(267)

(267)

Nepareikalauta

Nepareikalauta

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANSINIS TURTAS

FINANSINIS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikis | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Paskolos | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Trumpalaikis | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Paskolos | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Iš viso | | 71 228 | 69 398 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikis

Ilgalaikis

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Paskolos

Paskolos

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Trumpalaikis

Trumpalaikis

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Paskolos

Paskolos

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Iš viso

Iš viso

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1.   
  Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| BUFI investicijos | 1 863 | 1 888 |
| Likviduojama EAPB | 1 459 | 1 506 |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas | 188 | 188 |
| EIVT vietos darbuotojų pensijų planas | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Garantijų fondai biudžeto garantijų atveju: | | |
| ESIF garantijų fondas | 6 654 | 5 000 |
| Išorės veiksmų garantijų fondas | 2 545 | 2 465 |
| EDVF garantijų fondas | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto: | | |
| „Horizontas 2020“ | 2 455 | 2 031 |
| Europos infrastruktūros tinklų priemonė | 699 | 540 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė | 597 | 679 |
| ES MVĮ nuosavo kapitalo priemonės | 507 | 464 |
| Europos fondas Pietryčių Europai | 166 | 115 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 112 | 113 |
| Energijos vartojimo efektyvumo finansinė priemonė | 105 | 101 |
| Kita | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Iš viso | 18 407 | 15 443 |
| Ilgalaikis | 15 211 | 13 657 |
| Trumpalaikis | 3 196 | 1 786 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

BUFI investicijos

BUFI investicijos

1 863

1 863

1 888

1 888

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

1 459

1 459

1 506

1 506

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

188

188

188

188

EIVT vietos darbuotojų pensijų planas

EIVT vietos darbuotojų pensijų planas

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Garantijų fondai biudžeto garantijų atveju:

Garantijų fondai biudžeto garantijų atveju:

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

6 654

6 654

5 000

5 000

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

2 545

2 545

2 465

2 465

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto:

Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto:

„Horizontas 2020“

„Horizontas 2020“

2 455

2 455

2 031

2 031

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

699

699

540

540

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

597

597

679

679

ES MVĮ nuosavo kapitalo priemonės

ES MVĮ nuosavo kapitalo priemonės

507

507

464

464

Europos fondas Pietryčių Europai

Europos fondas Pietryčių Europai

166

166

115

115

Rizikos kapitalo operacijos

Rizikos kapitalo operacijos

112

112

113

113

Energijos vartojimo efektyvumo finansinė priemonė

Energijos vartojimo efektyvumo finansinė priemonė

105

105

101

101

Kita

Kita

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Iš viso

Iš viso

18 407

18 407

15 443

15 443

Ilgalaikis

Ilgalaikis

15 211

15 211

13 657

13 657

Trumpalaikis

Trumpalaikis

3 196

3 196

1 786

1 786

Iš bendros 18 407 mln. EUR sumos ES turimą parduoti laikomą finansinį turtą sudaro 14 998 mln. EUR (2018 m. – 13 993 mln. EUR) skolos vertybinių popierių (pvz., obligacijų), 2 801 mln. EUR (2018 m. – 1 365 mln. EUR) nuosavo kapitalo priemonių ir 608 mln. EUR (2018 m. – 85 mln. EUR) investicijų į pinigų rinkos fondus (pvz., į „EIB Unitary Fund“).

BUFI investicijos

BUFI investicijos

Laikinai surinktos baudos, susijusios su konkurencijos bylomis, yra skirtos specialiam fondui (BUFI fondui – Biudžeto baudų fondui) ir Komisija jas investuoja į skolos priemones, priskiriamas prie parduoti laikomo finansinio turto.

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos (toliau – likviduojama EAPB) atveju visas parduoti laikomas finansinis turtas yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje.

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

ES turi finansinių investicijų į Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) kapitalą, kuriame 2019 m. gruodžio 31 d. turimų akcijų skaičius buvo 90 044 (2018 m. — 90 044 akcijos) ir sudarė 3 % viso pasirašyto akcinio kapitalo. ES iš viso pasirašė 900 mln. EUR akcinio kapitalo, iš jo 713 mln. EUR šiuo metu yra nepareikalauta įmokėti. Pagal susitarimą, kuriuo įsteigiamas ERPB, akcininkai turi tam tikrų sutartinių apribojimų, pavyzdžiui, tai, kad akcijos negali būti perduodamos, o jų išpirkimo kaina negali viršyti pradinės pirkimo kainos.

Investiciją į ERPB ES vertina tikrąja verte. Pradinė pirkimo kaina laikoma geriausiu tikrosios vertės įverčiu, ypač dėl minėtų sutartinių apribojimų. Nors ERPB akcijos nėra kotiruojamos jokioje vertybinių popierių biržos rinkoje, neseniai buvo atliktos operacijos su ūkio subjekto, į kurį investuojama, nuosavybe (kapitalo emisija nominaliąja verte), o tai rodo, kad šioje situacijoje kaina yra geriausias tikrosios vertės įvertis.

GARANTIJŲ FONDAI, SKIRTI BIUDŽETO GARANTIJOMS

GARANTIJŲ FONDAI, SKIRTI BIUDŽETO GARANTIJOMS

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

Vadovaujantis ESIF reglamentu (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 (12)), ESIF garantijų fondas įsteigtas siekiant suteikti likvidumo atsargas nuostoliams, kuriuos gali patirti EIB, vykdydamas savo finansavimo ir investavimo operacijas, kurioms pagal ESIF susitarimą gali būti skirta ESIF ES garantija, padengti (žr. 4.1.1 pastabą). ESIF garantijų fondas finansuojamas įnašais iš ES biudžeto. Jį taip pat sudaro investuotų garantijų fondo išteklių grąža, ES pajamos, gautos kaip atlygis už garantiją pagal ESIF susitarimą, ir EIB iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų susigrąžintos sumos, susijusios su ankstesniais reikalavimais mokėti pagal garantiją. 2019 m. pabaigoje ESIF garantijų fondo turtas iš viso siekė 6 688 mln. EUR (2018 m. – 5 452 mln. EUR), iš jų 6 654 mln. EUR buvo investuota į parduoti laikomą finansinį turtą (2018 m. – 5 000 mln. EUR), o dar 1 879 mln. EUR (2018 m. – 2 688 mln. EUR) įsipareigota skirti, tačiau ši suma į fondą dar neįmokėta ir įtraukta į 5.1 pastaboje nurodytą neįvykdyto biudžetinio įsipareigojimo sumą ir taip pat nurodyta kaip į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai. Fondui bus skiriama vis daugiau lėšų ir jis laipsniškai pasieks 9,1 mlrd. EUR sumą, t. y. 35 % visų ES ESIF garantijų įsipareigojimų.

12

4.1.1

5.1

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas dengia ES biudžeto garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma EIB skolinimo operacijas už ES ribų, finansuojamas iš EIB nuosavų išteklių, ir MFP paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų (žr. 4.1.1 pastabą). Fondą valdo EIB ir jis skirtas ES garantijomis užtikrintoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti. Fondą sudaro ES biudžeto įmokos, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, atgautos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantijas. Išorės veiksmų garantijų fondo dydis turėtų atitikti tikslinę sumą, atitinkančią 9 % garantuotų metų pabaigoje negrąžintų paskolų. Skirtumas tarp tikslinės sumos ir Fondo turto vertės metų pabaigoje bus padengiamas iš ES biudžeto N + 2 metais, o bet koks perteklius grąžinamas į ES biudžetą.

4.1.1

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

Pagal EDVF reglamentą (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601 (13)) EDVF garantijų fondas įsteigtas siekiant užtikrinti likvidumo atsargas, kurios bus naudojamos pateikus reikalavimus mokėti pagal Sąjungos garantiją, suteiktą pagal atitinkamus EDVF garantijos susitarimus. EDVF garantijų fondas yra finansuojamas įnašais iš ES biudžeto, 11-ojo EPF įnašais į ES biudžetą kartu su savanoriškais valstybių narių ir kitų mokėtojų įnašais. Fondą taip pat sudaro investuotų išteklių grąža, iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų susigrąžintos sumos, pajamos ir visi kiti mokėjimai, kuriuos ES gavo pagal EDVF garantijos susitarimus. Visi garantijų fondo gauti mokėjimai 2019 m. gruodžio 31 d. sudarė 600 mln. EUR, iš jų 595 mln. EUR investuota į parduoti laikomą finansinį turtą, dar 95 mln. EUR (2018 m. – 325 mln. EUR) įsipareigota skirti, tačiau ši suma dar neįmokėta ir įtraukta į 5.1 pastaboje nurodytą neįvykdyto biudžetinio įsipareigojimo sumą ir taip pat nurodyta kaip į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai. EDVF garantijų fondui bus laipsniškai skiriama daugiau lėšų ir palaipsniui jis pasieks 750 mln. EUR sumą, t. y. 50 % visų būsimų EDVF garantijos įsipareigojimų, numatytų ES biudžete, ir galės būti toliau didinamas kitais įnašais.

13

5.1

FINANSINĖS PRIEMONĖS, FINANSUOJAMOS IŠ ES BIUDŽETO

FINANSINĖS PRIEMONĖS, FINANSUOJAMOS IŠ ES BIUDŽETO

„Horizontas 2020“

„Horizontas 2020“

Pagal ES reglamentą, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), siekiant pagerinti ūkio subjektų, užsiimančių moksliniais tyrimais ir inovacijomis, galimybes gauti finansavimą, buvo sukurtos naujos finansinės priemonės. Šios priemonės yra: „InnovFin“ paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms, pagal kurią Komisija dalijasi finansine rizika, susijusia su EIB pasirašytų naujų finansavimo operacijų portfeliu; „InnovFin“ MVĮ garantija, įskaitant MVĮ iniciatyvos neribotų garantijų priemonę (SIUGI) – EIF valdoma garantijų priemonė, pagal kurią finansų tarpininkams teikiamos garantijos ir priešpriešinės garantijos naujiems paskolų portfeliams (pagal SIUGI Komisija finansine rizika, susijusia su suteikta garantija, dalijasi su valstybėmis narėmis, EIF ir EIB), ir „InnovFin“ nuosavo kapitalo priemonė moksliniams tyrimams ir inovacijoms, pagal kurią teikiamos investicijos į rizikos kapitalo fondus ir kurią valdo EIF.

„InnovFin“ paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms

„InnovFin“ MVĮ garantija, įskaitant MVĮ iniciatyvos neribotų garantijų priemonę (SIUGI)

„InnovFin“ nuosavo kapitalo priemonė moksliniams tyrimams ir inovacijoms

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) valdo EIB, o Komisijos investicijų portfelis naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė finansuoti tinkamiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. Iš viso pagal 2007–2013 m. DFP RPFP buvo skirtas 1 mlrd. EUR ES biudžeto. Pagal 2014–2020 m. DPF naujų biudžeto įnašų RPFP nenumatyta. Atsižvelgiant į tai, kad didelė RPFP vykdomų operacijų dalis jau apmokėta, 2019 m. EIB iš dalies suteikė ES garantiją, todėl sumažėjo ES neapibrėžtasis įsipareigojimas, kaip nurodyta 4.1.3 pastaboje.

4.1.3

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 (14) Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skolos priemonė buvo sukurta siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą infrastruktūros projektams transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose. Ją valdo EIB pagal susitarimą su ES. EITP skolos finansinė priemonė – Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams (PGTT) ir Projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo tęsinys. Pagal ją siūloma pasidalyti skolos finansavimo riziką pirmaeilės ir subordinuotosios skolos ar garantijų forma ir teikti paramą projektų obligacijoms. Po 2019 m. birželio 19 d., įsigaliojus pirmajam susitarimo dėl įnašo su EIB pakeitimui, visos EIB vykdomos EITP operacijos priskiriamos prie vieno iš dviejų portfelių: skolų portfelio arba vertybiniais popieriais nepakeisto finansavimo portfelio, kuriam taikomas naujas portfeliu grindžiamas rizikos pasidalijimo metodas.

14

ES MVĮ nuosavo kapitalo priemonės

ES MVĮ nuosavo kapitalo priemonės

Tai yra nuosavo kapitalo priemonės, kurios buvo finansuojamos pagal programas COSME, CIP bei Daugiametę įmonių programą ir Technologijų perdavimo bandomąjį projektą, kuriuos patikos principu valdo EIF ir kuriais remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas pačioje jų veiklos pradžioje ir jų augimo etapu, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus.

2.4.2.   
  Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

| mln. EUR |
| --- |
| Išvestinės finansinės priemonės rūšis | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Tariamoji suma | Tikroji vertė | Tariamoji suma | Tikroji vertė |
| Išankstinis sandoris užsienio valiuta | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Kapitalo portfelio garantija | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Iš viso | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Ilgalaikis | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Trumpalaikis | 393 | 3 | 476 | 2 |

mln. EUR

Išvestinės finansinės priemonės rūšis

2019 12 31

2018 12 31

Tariamoji suma

Tikroji vertė

Tariamoji suma

Tikroji vertė

Išankstinis sandoris užsienio valiuta

Išankstinis sandoris užsienio valiuta

393

393

3

3

476

476

2

2

Kapitalo portfelio garantija

Kapitalo portfelio garantija

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Iš viso

Iš viso

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Ilgalaikis

Ilgalaikis

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Trumpalaikis

Trumpalaikis

393

393

3

3

476

476

2

2

ES sudaro išankstinius sandorius užsienio valiuta, kad apdraustų ESIF garantijų fonde laikomų JAV doleriais išreikštų skolos vertybinių popierių užsienio valiutos riziką. Pagal išankstinius sandorius užsienio valiuta ES sumoka sutartyje numatytą tariamąją sumą užsienio valiuta (mokėjimo dalis), kaip parodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, ir suėjus išpirkimo datai gaus tariamąją sumą eurais (gavimo dalis). Tokie išvestinių finansinių priemonių sandoriai yra vertinami tikrąja verte paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną ir klasifikuojami kaip finansinis turtas arba tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas, priklausomai nuo to, ar jų tikroji vertė yra teigiama, ar neigiama.

Į išlaidų kategoriją „Kapitalo portfelio garantija“ įtrauktos finansų įstaigoms ES suteiktos garantijos nuosavo kapitalo portfelio investicijoms, kurios yra klasifikuojamos kaip išvestinė finansinė priemonės ir apskaitomos kaip tikrąja verte vertinamas finansinis turtas arba įsipareigojimas kaip perteklius arba deficitas. Visa suma iš esmės atitinka ESIF garantiją, kurią ES suteikė EIB grupei, o pagrindinės investicijos į nuosavą kapitalą, kurias išmokėjo EIB ir EIF, sudaro 1 420 mln. EUR (2018 m. – 674 mln. EUR). ESIF nuosavo kapitalo portfelio ES garantijos tikroji vertė sudarė iš viso 134 mln. EUR (2018 m. – 14 mln. EUR).

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto tikrosios vertės hierarchija

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto tikrosios vertės hierarchija

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| 1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose | 15 482 | 13 993 |
| 2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys | 1 543 | 275 |
| 3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis | 1 518 | 1 191 |
| Iš viso | 18 544 | 15 459 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose

1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose

15 482

15 482

13 993

13 993

2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys

2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys

1 543

1 543

275

275

3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis

3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis

1 518

1 518

1 191

1 191

Iš viso

Iš viso

18 544

18 544

15 459

15 459

Ataskaitiniu laikotarpiu neatlikta jokių pervedimų iš 1 lygio į 2.

Finansinio turto, apskaičiuoto taikant vertinimo metodą, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis (3 lygis), suderinimas

Finansinio turto, apskaičiuoto taikant vertinimo metodą, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis (3 lygis), suderinimas

| mln. EUR |
| --- |
| Pradinis likutis 2019 01 01 | 1 191 |
| Pirkimai, pardavimai, išleidimai ir atsiskaitymai | 173 |
| Laikotarpio pelnas ir nuostoliai kaip finansinės pajamos arba finansinės išlaidos | 90 |
| Pelnas arba nuostoliai kaip grynasis turtas | 71 |
| Į 3 lygį pervestos lėšos | — |
| Iš 3 lygio pervestos lėšos | — |
| Kita | (8) |
| Laikotarpio pabaigos likutis 2019 12 31 | 1 518 |

mln. EUR

Pradinis likutis 2019 01 01

Pradinis likutis 2019 01 01

1 191

1 191

Pirkimai, pardavimai, išleidimai ir atsiskaitymai

Pirkimai, pardavimai, išleidimai ir atsiskaitymai

173

173

Laikotarpio pelnas ir nuostoliai kaip finansinės pajamos arba finansinės išlaidos

Laikotarpio pelnas ir nuostoliai kaip finansinės pajamos arba finansinės išlaidos

90

90

Pelnas arba nuostoliai kaip grynasis turtas

Pelnas arba nuostoliai kaip grynasis turtas

71

71

Į 3 lygį pervestos lėšos

Į 3 lygį pervestos lėšos

—

Iš 3 lygio pervestos lėšos

Iš 3 lygio pervestos lėšos

—

—

Kita

Kita

(8)

(8)

Laikotarpio pabaigos likutis 2019 12 31

Laikotarpio pabaigos likutis 2019 12 31

1 518

1 518

2.4.3.   
  Paskolos

Paskolos

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Paskolos finansinei paramai | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Kitos paskolos | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Iš viso | | 52 684 | 53 939 |
| Ilgalaikės | | 51 368 | 51 560 |
| Trumpalaikės | | 1 316 | 2 380 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Paskolos finansinei paramai

Paskolos finansinei paramai

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Kitos paskolos

Kitos paskolos

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Iš viso

Iš viso

52 684

52 684

53 939

53 939

Ilgalaikės

Ilgalaikės

51 368

51 368

51 560

51 560

Trumpalaikės

Trumpalaikės

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1.   Paskolos finansinei paramai

Paskolos finansinei paramai

| mln. EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFP | Euratomas | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2018 12 31 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Naujos paskolos | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Grąžintos sumos | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valiutų keitimo kursų skirtumai | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Balansinės vertės pokyčiai | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Vertės sumažėjimas | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso 2019 12 31 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Ilgalaikės | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Trumpalaikės | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

mln. EUR

EFSM

MB

MFP

Euratomas

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2018 12 31

Iš viso 2018 12 31

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Naujos paskolos

Naujos paskolos

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Grąžintos sumos

Grąžintos sumos

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valiutų keitimo kursų skirtumai

Valiutų keitimo kursų skirtumai

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Balansinės vertės pokyčiai

Balansinės vertės pokyčiai

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas

—

—

—

—

—

—

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2019 12 31

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Ilgalaikės

Ilgalaikės

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Trumpalaikės

Trumpalaikės

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

2019 m. gruodžio 31 d. paskolų finansinei paramai nominalioji vertė iš viso siekė 51 941 mln. EUR (2018 m. – 53 206 mln. EUR). Balansinės vertės pokytis atitinka sukauptų palūkanų pokytį.

EFSM suteikia galimybę skirti finansinę paramą valstybei narei, patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Parama gali būti skiriama paskolos arba kredito linijos pavidalu. 2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR bendra priemonės viršutinė riba, tačiau teisinės ribos neleidžia, kad paskolų arba kredito linijų mokėtina suma viršytų galimos maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą. Pasiskolintos lėšos šioms paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, užtikrinamos ES biudžeto garantijomis. Nenumatyta, kad EFSM dalyvautų naujose finansavimo programose ar sudarinėtų naujus paskolos priemonės susitarimus.

Taikant MB priemonę – politika grindžiamą finansinę priemonę – euro neįsivedusioms ES valstybėms narėms teikiama vidutinės trukmės finansinė parama. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla didelė tokių sunkumų grėsmė. Didžiausia pagal šią priemonę suteiktų paskolų suma negali viršyti 50 mlrd. EUR. Pasiskolintos lėšos šioms MB paskoloms užtikrinamos ES biudžeto garantijomis. 2019 m. Rumunija grąžino likusius 1 mlrd. EUR iš negrąžintos paskolos sumos, o Latvija grąžino 500 mln. EUR iš 700 mln. EUR negrąžintos sumos.

Makrofinansinė parama (MFP) – finansinė parama, kurią ES teikia šalims partnerėms, patiriančioms mokėjimų balanso krizę. Paprastai ši parama teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikių paskolų arba dotacijų, arba tinkamo jų derinio pavidalu ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo ir reformų programą suteiktą finansavimą. Šias paskolas garantuoja Išorės veiksmų garantijų fondas. Per metus, pasibaigusius 2019 m. gruodžio 31 d., iš viso pagal MFP buvo išmokėta 420 mln. EUR vertės paskolų: 300 mln. EUR – Tunisui, 100 mln. EUR – Jordanijai ir 20 mln. EUR – Moldovai, taip pat žr. 4.1.2 pastabą.

4.1.2

Europos atominės energijos bendrija (Euratomas, atstovaujamas Komisijos), skolina lėšas tiek valstybėms narėms, tiek ES nepriklausančioms valstybėms ir visų šių valstybių ūkio subjektams su energijos įrenginiais susijusiems projektams finansuoti. Euratomo paskoloms iš trečiųjų šalių gautos 214 mln. EUR garantijos (2018 m. – 254 mln. EUR), žr. 4.1.2 pastabą.

4.1.2

Likviduojamos EAPB paskolos – tai ne paskolos finansinei paramai, o paprastieji vekseliai, skirti kartu su skolinimusi išsaugoti pinigų srautus. Tačiau, panašiai kaip ir finansinei paramai skirtos paskolos, pagal EAPB sutarties 54 ir 56 straipsnius jos buvo suteiktos iš skolintų lėšų projektams finansuoti. Paskutiniai paprastieji vekseliai buvo visiškai grąžinti 2019 m.

Faktinės paskoloms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

Faktinės paskoloms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė parama (MFP) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratomas | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Mokėjimų balansas (MB) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likviduojama EAPB | — | 5,23  % - 5,81  % |

2019 12 31

2018 12 31

Makrofinansinė parama (MFP)

Makrofinansinė parama (MFP)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratomas

Euratomas

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Mokėjimų balansas (MB)

Mokėjimų balansas (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2.   Kitos paskolos

Kitos paskolos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Paskolos su specialiomis sąlygomis | 73 | 64 |
| Likviduojamos EAPB būsto paskolos | 1 | 2 |
| Terminuotieji indėliai | 46 | 0 |
| Iš viso | 121 | 67 |
| Ilgalaikės | 78 | 38 |
| Trumpalaikės | 42 | 28 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Paskolos su specialiomis sąlygomis

73

73

64

64

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

1

1

2

2

Terminuotieji indėliai

Terminuotieji indėliai

46

46

0

0

Iš viso

Iš viso

121

121

67

67

Ilgalaikės

Ilgalaikės

78

78

38

38

Trumpalaikės

Trumpalaikės

42

42

28

28

2019 m. gruodžio 31 d. kitų paskolų nominalioji vertė iš viso siekė 728 mln. EUR (2018 m. – 617 mln. EUR).

Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis valstybėmis.

Terminuotieji indėliai daugiausia apima sumas, kurių terminas yra nuo 3 iki 12 mėnesių ir kurios neatitinka pinigų ekvivalentų apibrėžimo.

Kitų paskolų vertės sumažėjimas

Kitų paskolų vertės sumažėjimas

| mln. EUR |
| --- |
| | 2018 12 31 | Įsigijimai | Panaikinimas | Nurašymai | Kita | 2019 12 31 |
| Paskolos su specialiomis sąlygomis | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Perimtos paskolos | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Iš viso | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

mln. EUR

2018 12 31

Įsigijimai

Panaikinimas

Nurašymai

Kita

2019 12 31

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Paskolos su specialiomis sąlygomis

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Perimtos paskolos

Perimtos paskolos

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Iš viso

Iš viso

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Perimtos paskolos – EIB suteiktos ir iš ES biudžeto garantuotos paskolos, kurių įsipareigojimai nevykdomi, ir visos teisės į kurias buvo perduotos ES atlikus mokėjimą iš Išorės veiksmų garantijų fondo arba ESIF garantijų fondo. Šių paskolų vertė yra visiškai sumažėjusi 658 mln. EUR suma (2018 m. – 579 mln. EUR). Reikalavimai mokėti pagal garantijas iš dalies buvo padengti iš ankstesniais metais suformuotų finansinių atidėjinių. Pagal atitinkamus ES ir EIB susitarimus išieškojimo procedūrą siekiant susigrąžinti visas mokėtinas sumas ES vardu vykdo EIB.

2.5.   IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikis | | | |
| Išankstinis finansavimas | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Kiti avansai valstybėms narėms | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Įnašas į patikos fondus | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Trumpalaikis | | | |
| Išankstinis finansavimas | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Kiti avansai valstybėms narėms | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Iš viso | | 51 446 | 49 974 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikis

Ilgalaikis

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Kiti avansai valstybėms narėms

Kiti avansai valstybėms narėms

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Įnašas į patikos fondus

Įnašas į patikos fondus

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Trumpalaikis

Trumpalaikis

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Kiti avansai valstybėms narėms

Kiti avansai valstybėms narėms

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Iš viso

Iš viso

51 446

51 446

49 974

49 974

Įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą finansavimą projektui pradėti ir vykdyti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus.

2.5.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

| mln. EUR |
| --- |
| | Bendra suma | Tarpuskaita vykdoma kaupimo principu | Grynoji suma 2019 12 31 | Bendra suma | Tarpuskaita vykdoma kaupimo principu | Grynoji suma 2018 12 31 |
| Pasidalijamasis valdymas | | | | | | |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| ERPF ir Sanglaudos fondas | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESF | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Kita | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Tiesioginis valdymas | | | | | | |
| Vykdo: | | | | | | |
| Komisija | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| ES vykdomosios įstaigos | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Patikos fondai | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Netiesioginis valdymas | | | | | | |
| Vykdo: | | | | | | |
| Kitos ES agentūros ir įstaigos | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Trečiosios šalys | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Tarptautinės organizacijos | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Kiti subjektai | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Iš viso | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Ilgalaikis | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Trumpalaikis | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

mln. EUR

Bendra suma

Tarpuskaita vykdoma kaupimo principu

Grynoji suma 2019 12 31

Bendra suma

Tarpuskaita vykdoma kaupimo principu

Grynoji suma 2018 12 31

Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

ERPF ir Sanglaudos fondas

ERPF ir Sanglaudos fondas

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESF

ESF

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Kita

Kita

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Tiesioginis valdymas

Tiesioginis valdymas

Vykdo:

Vykdo:

Komisija

Komisija

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

ES vykdomosios įstaigos

ES vykdomosios įstaigos

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Patikos fondai

Patikos fondai

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Netiesioginis valdymas

Netiesioginis valdymas

Vykdo:

Vykdo:

Kitos ES agentūros ir įstaigos

Kitos ES agentūros ir įstaigos

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Trečiosios šalys

Trečiosios šalys

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Tarptautinės organizacijos

Tarptautinės organizacijos

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Kiti subjektai

Kiti subjektai

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Iš viso

Iš viso

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Ilgalaikis

Ilgalaikis

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Trumpalaikis

Trumpalaikis

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Išankstinis finansavimas reiškia išmokėtus pinigus, taigi – mokėjimų asignavimų panaudojimą. Kaip paaiškinta 1.5.7 pastaboje, tai yra avansai, todėl jie dar nėra įtraukti į apskaitą. Taigi, nors išankstinis finansavimas sumažina neįvykdytus įsipareigojimus (žr. 5.1 pastabą), jis yra išlaidos, kurios dar turi būti priimtos ir pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje.

1.5.7

5.1

Pasidalijamojo valdymo atveju beveik visos išankstinio finansavimo sumos yra susijusios su dabartiniu programavimo laikotarpiu. Pradinis išankstinis finansavimas, kurio tarpuskaita nebus atlikta (t. y. pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje) iki programavimo laikotarpio pabaigos, parodytas kaip ilgalaikis išankstinis finansavimas. Metinis išankstinis finansavimas, kurio tarpuskaita vykdoma kartą per metus, parodytas kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas. 2019 m. buvo išmokėta 10,5 mlrd. EUR naujų išankstinio finansavimo lėšų. Išankstinis finansavimas taikant pasidalijamąjį valdymą yra stabilus, palyginti su 2018 m., išskyrus EŽŪFKP sumažinimą, kuris susijęs su likusiu ankstesnio programavimo laikotarpio išankstiniu finansavimu. Jis buvo išmokėtas per metus.

Kalbant apie tiesioginį valdymą, didžiausia išankstinio finansavimo dalis yra susijusi su moksliniais tyrimais (daugiausia programa „Horizontas 2020“, kurią įgyvendina Komisija ir ES vykdomosios įstaigos) ir sudaro 7,8 mlrd. EUR (2018 m. – 6,8 mlrd. EUR). Padidėjimas susijęs su 2019 m. sudarytais susitarimais, pagal kuriuos buvo atlikti išankstinio finansavimo mokėjimai.

Išankstinis finansavimas taikant netiesioginį valdymą daugiausia skirtas vidaus politikos programoms, pvz., „Erasmus“, GALILEO ir EGNOS, taip pat priemonėms, susijusioms su išorės santykiais, pvz., Europos kaimynystės priemonei (EKP), Vystomojo bendradarbiavimo priemonei (VBP) ir Pasirengimo narystei paramos priemonei (PNPP). Tarptautinėms organizacijoms skirto išankstinio finansavimo padidėjimas daugiausia susijęs su pirmiau minėtomis išorės santykių priemonėmis. Kitiems subjektams skirto išankstinio finansavimo padidėjimas daugiausia susijęs su programa „Erasmus“, kurią įgyvendina nacionalinės agentūros, nuo 2019 m. sudarydamos naujus susitarimus.

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Tai yra garantijos, kurių Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš kitų nei valstybės narės gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: nominalioji ir einamoji. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas, atliktas pagal garantiją, tada sumažintas tolesniais mokėjimais. 2019 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 492 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 406 mln. EUR (2018 m. atitinkamai 516 mln. EUR ir 420 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (BP 7) ir programą „Horizontas 2020“, faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF). DGF – tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama rizika, kylanti dėl gavėjų nesumokamų sumų įgyvendinant netiesioginius BP 7 ir programos „Horizontas 2020“ veiksmus. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama ES dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % visos gautos sumos.

2019 m. gruodžio 31 d. bendra DGF dengiama išankstinio finansavimo suma buvo 2,1 mlrd. EUR (2018 m. – 2 mlrd. EUR). ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip DGF dalyvių vykdomasis įgaliotinis, tačiau fondo savininkai yra dalyviai.

Metų pabaigoje visas DGF turtas buvo 2,2 mln. EUR (2018 m. – 2,1 mlrd. EUR). DGF turtas taip pat apima Komisijos valdomą finansinį turtą. DGF yra atskiras nuo ES subjektas, todėl į šias ES metines finansines ataskaitas neįtraukiamas.

2.5.2.   
  Kiti avansai valstybėms narėms

Kiti avansai valstybėms narėms

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms | 3 304 | 3 675 |
| Pagalbos schemos | 3 634 | 2 843 |
| Iš viso | 6 937 | 6 518 |
| Ilgalaikiai | 4 045 | 4 122 |
| Trumpalaikiai | 2 892 | 2 396 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

3 304

3 304

3 675

3 675

Pagalbos schemos

Pagalbos schemos

3 634

3 634

2 843

2 843

Iš viso

Iš viso

6 937

6 937

6 518

6 518

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

4 045

4 045

4 122

4 122

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

2 892

2 892

2 396

2 396

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

Įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas įmanoma iš ES biudžeto valstybėms narėms išmokėti avansus, kad jos galėtų prisidėti prie finansinių priemonių (t. y. paskolų, nuosavo kapitalo investicijų ar garantijų). Šių finansinių priemonių sukūrimas ir valdymas yra valstybių narių, o ne Komisijos atsakomybė. Vis dėlto, iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir visų išankstinio finansavimo išmokų atveju), todėl jos ES balanse laikomos turtu.

2014–2020 m. laikotarpis

2014–2020 m. laikotarpis

Apskaičiuota, kad pagal sanglaudos politiką iš išmokėtos 7 146 mln. EUR sumos 2019 m. gruodžio 31 d. dar nebuvo panaudota 3 247 mln. EUR. Į šią sumą įeina valstybių narių įnašai MVĮ iniciatyvai, kuria siekiama paskatinti bankų sektorių papildomai skolinti MVĮ (išmokėta 1 198 mln. EUR suma, išskyrus vis dar kaip išankstinis finansavimas esančias sumas, ir apskaičiuota, kad iš šios sumos nepanaudota 324 mln. EUR).

Metų pabaigoje liko nepanaudota 54 mln. EUR kaimo plėtrai skirtos sumos.

2007–2013 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Visos sumos, susijusios su sanglaudos politika, laikomos panaudotomis arba perskirstytomis kitoms priemonėms, todėl 2019 m. gruodžio 31 d. balanse jos neberodomos kaip turtas. Reikėtų pažymėti, kad faktinis įvairių priemonių įgyvendinimas bus peržiūrėtas per ateinančius metus užbaigiant programas.

Pagalbos schemos

Pagalbos schemos

Panašiai valstybių narių įvairioms pagalbos schemoms (valstybės pagalbai, EŽŪGF rinkos priemonėms arba EŽŪFKP investicinėms priemonėms) sumokėti avansai, kurie nebuvo panaudoti iki metų pabaigos, į ES balansą įtraukiami kaip turtas (avansai). Komisija įvertino šiuos avansus remdamasi valstybių narių pateikta informacija; gautos sumos įtrauktos į pakategorę „Pagalbos schemos“.

2014–2020 m. laikotarpis

2014–2020 m. laikotarpis

Metų pabaigoje nepanaudotos sumos sudarė 2 044 mln. EUR sanglaudos politikai ir 1 460 mln. EUR žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skirtų lėšų.

2007–2013 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Apskaičiuota, kad 130 mln. EUR suma, išmokėta kaimo plėtrai, 2019 m. pabaigoje tebėra nepanaudota.

2.6.   IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS IR NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS IR NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikės | | | |
| Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Iš prekybos operacijų gautinos sumos | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Trumpalaikės | | | |
| Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Iš prekybos operacijų gautinos sumos | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Iš viso | | 23 974 | 24 664 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Iš viso

Iš viso

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1.   
  Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikės | | | |
| Valstybės narės | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Trumpalaikės | | | |
| Valstybės narės | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Konkurencijos bylų baudos | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Kitos susigrąžintinos sumos | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Iš viso | | 21 750 | 22 609 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Valstybės narės

Valstybės narės

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Valstybės narės

Valstybės narės

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Konkurencijos bylų baudos

Konkurencijos bylų baudos

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Kitos susigrąžintinos sumos

Kitos susigrąžintinos sumos

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Iš viso

Iš viso

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1.   Iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

Iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| TNI A sąskaitos | 5 478 | 5 609 |
| TNI atskiros sąskaitos | 1 591 | 1 612 |
| Gautini nuosavi ištekliai | 7 | 2 758 |
| Vertės sumažėjimas | (931) | (991) |
| Kita | — | 86 |
| Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos | 6 145 | 9 075 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 1 722 | 1 708 |
| Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir kitas kaimo plėtros priemones | 879 | 954 |
| Vertės sumažėjimas | (822) | (788) |
| EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos | 1 779 | 1 875 |
| Susigrąžintinos išankstinio finansavimo sumos | 443 | 145 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM | 44 | 45 |
| Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos | 191 | 158 |
| Iš viso | 8 602 | 11 297 |
| Ilgalaikės | 2 422 | 397 |
| Trumpalaikės | 6 180 | 10 900 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

TNI A sąskaitos

TNI A sąskaitos

5 478

5 478

5 609

5 609

TNI atskiros sąskaitos

TNI atskiros sąskaitos

1 591

1 591

1 612

1 612

Gautini nuosavi ištekliai

Gautini nuosavi ištekliai

7

7

2 758

2 758

Vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas

(931)

(931)

(991)

(991)

Kita

Kita

—

—

86

86

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

6 145

6 145

9 075

9 075

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

1 722

1 722

1 708

1 708

Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir kitas kaimo plėtros priemones

Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir kitas kaimo plėtros priemones

879

879

954

954

Vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas

(822)

(822)

(788)

(788)

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

1 779

1 779

1 875

1 875

Susigrąžintinos išankstinio finansavimo sumos

Susigrąžintinos išankstinio finansavimo sumos

443

443

145

145

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

44

44

45

45

Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

191

191

158

158

Iš viso

Iš viso

8 602

8 602

11 297

11 297

Ilgalaikės

Ilgalaikės

2 422

2 422

397

397

Trumpalaikės

Trumpalaikės

6 180

6 180

10 900

10 900

Didžiausia į ilgalaikę sumą įtraukta suma yra susijusi su valstybių narių mokėtinomis sumomis, o didelis padidėjimas susijęs su Jungtinės Karalystės (JK) pažeidimo nagrinėjimo byla (paaiškinta toliau) – ankstesniais metais ši suma, t. y. 2,1 mlrd. EUR, buvo nurodyta kaip trumpalaikė. Taip pat kaip ilgalaikės, kaip ir ankstesniais metais, įtrauktos iš valstybių narių gautinos ilgalaikės sumos daugiausia susijusios su neįvykdytais Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) atitikties patvirtinimo sprendimais. Su šiais sprendimais susijusios sumos susigrąžinamos dalimis kasmet.

Pirmiau minėtas perėjimas nuo trumpalaikių prie ilgalaikių sumų taip pat paaiškina didelį iš valstybių narių gautinų sumų sumažėjimą. Sumažėjimą taip pat lėmė tai, kad nebuvo gauta nuosavų išteklių, susijusių su 2019 m. taisomuoju biudžetu, palyginti su 2018 m. (žr. toliau).

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

A sąskaitos – mėnesinės ataskaitos, kuriose valstybės narės praneša Komisijai apie nustatytas, bet dar nesusigrąžintas mokėtinas tradicinių nuosavų išteklių (TNI) sumas. TNI sudaro muitai ir cukraus mokesčiai, kuriuos Komisijos vardu renka valstybės narės.

A sąskaitos metų pabaigoje paprastai būna maždaug 3 mlrd. EUR, tačiau tiek 2018 m., tiek 2019 m. į likutį įtrauktos papildomos TNI sumos, susijusios su JK pažeidimo nagrinėjimo byla (paaiškinta toliau) ir kitomis TNI tikrinimo ataskaitomis. Kadangi taikomi 1,2 mlrd. EUR delspinigiai (2018 m. – 1,3 mlrd. EUR) už pavėluotą mokėjimą, šios sumos taip pat nurodomos šiose metinėse finansinėse ataskaitose (žr. 2.6.2 ir 3.7 pastabas).

2.6.2

3.7

Dėl šio pažeidimo nagrinėjimo bylos 2018 m. kovo 8 d. Komisija nusiuntė JK oficialų pranešimą (Pažeidimas Nr. 2018/2008), nes ji į ES biudžetą nesumokėjo, kaip reikalaujama pagal ES teisės aktus, teisingos tradicinių nuosavų išteklių sumos. Kadangi Jungtinė Karalystė nepateikė patenkinamo atsakymo nei į oficialų pranešimą, nei į 2018 m. rugsėjo 24 d. išsiųstą pagrįstą nuomonę, 2019 m. kovo 6 d. Komisija patvirtino savo sprendimą perduoti pažeidimo bylą ES Teisingumo Teismui ir 2019 m. kovo 7 d. pateikė ieškinį. Byla iškelta pagal 2017 m. OLAF ataskaitą, kurioje nustatyta, kad JK importuotojai, naudodami fiktyvias ir suklastotas sąskaitas faktūras ir neteisingas importo muitinės vertės deklaracijas, nesumokėjo didelės muitų sumos. Remdamasi OLAF ir JRC sukurta metodika ir turima informacija, Komisija mano, kad dėl to, jog JK pažeidė ES teisės aktus, 2011 m. lapkričio mėn. – 2017 m. spalio mėn. ES biudžeto nuostoliai sudarė 2,1 mlrd. EUR (grynoji suma, t. y. atskaičius surinkimo išlaidas, kurias JK pasilieka iš bendros 2,7 mlrd. EUR sumos). JK nesutinka su Komisijos taikytu pirmiau minėtų nuostolių apskaičiavimo metodu. Vykstantis teismo procesas ir iki šiol turima informacija rodo, kad procesas bus ilgas. Todėl ir pagrindinė 2,1 mlrd. EUR suma, ir apskaičiuoti 1,1 mlrd. EUR delspinigiai, susikaupę iki 2019 m. pabaigos (palyginti su 0,7 mlrd. EUR palūkanomis, susikaupusiomis ir pripažintomis iki 2018 m. pabaigos), buvo priskirti ilgalaikiam turtui.

Be to, Komisija, remdamasi naujausia turima informacija, į sąskaitas įtraukė 0,2 mlrd. EUR gautiną sumą už nustatytus muitus ir delspinigius. Iš pradžių 2018 m. pripažinta 0,7 mlrd. EUR suma buvo sumažinta atsižvelgiant į naują informaciją, kurią JK valdžios institucijos pateikė 2019 m. (žr. 2.6.2 ir 3.7 pastabas).

2.6.2

3.7

Atskiros sąskaitos – nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios nebuvo įtrauktos į A sąskaitas, nes valstybės narės jų nesusigrąžino ir nebuvo pateikta jokių garantijų (arba kai garantijos buvo pateiktos, tačiau užginčyta suma). Remiantis valstybių narių kasmet teikiama informacija šių teisių vertė gali sumažėti. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, kiekvienų metų pabaigoje šios sumos paprastai yra panašios.

2018 m. gautini nuosavi ištekliai – pagal 2018 m. gruodžio 12 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 6/2018 susigrąžintinos sumos. Valstybės narės šias sumas sumokėjo 2019 m. sausio mėn. pirmąją darbo dieną. Tokios sumos, susijusios su 2019 m., nėra.

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias valstybės narės buvo skolingos 2019 m. gruodžio 31 d., kaip 2019 m. spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos susigrąžintinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks patikslinimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Tikslinant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti.

2.6.1.2.   Iš konkurencijos bylų baudų susigrąžintinos sumos

Iš konkurencijos bylų baudų susigrąžintinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Iš baudų susigrąžintina bendra suma | 14 606 | 13 022 |
| Laikinieji mokėjimai | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Vertės sumažėjimas | (180) | (164) |
| Iš viso | 11 301 | 9 727 |
| Ilgalaikės | — | — |
| Trumpalaikės | 11 301 | 9 727 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Iš baudų susigrąžintina bendra suma

Iš baudų susigrąžintina bendra suma

14 606

14 606

13 022

13 022

Laikinieji mokėjimai

Laikinieji mokėjimai

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas

(180)

(180)

(164)

(164)

Iš viso

Iš viso

11 301

11 301

9 727

9 727

Ilgalaikės

Ilgalaikės

—

—

Trumpalaikės

Trumpalaikės

11 301

11 301

9 727

9 727

Laikinieji mokėjimai daugiausia susiję su pinigų įplaukomis iš įmonių, kurios vis dėlto pateikė apeliacinį skundą arba vis dar turi galimybę apskųsti sprendimus dėl baudų ES teismuose. Neapibrėžtasis įsipareigojimas parodomas dėl tikimybės, kad šias sumas reikės grąžinti įmonėms, kurioms skirtos baudos (žr. 4.1.4 pastabą).

4.1.4

Įmonės, kurioms skirtos baudos ir kurios pateikė arba planuoja pateikti apeliacinį skundą, turi galimybę atlikti laikinuosius mokėjimus arba pateikti Komisijai banko garantijas. Dėl 11 133 mln. EUR (2018 m. – 9 354 mln. EUR) iki metų pabaigos nesumokėtų baudų Komisija priėmė finansines garantijas.

Dėl vertės sumažėjimo nurašytos sumos rodo, kokia suma Komisija kiekvienu atveju įvertino nesurinktas arba garantija neužtikrintas baudas, kurių Komisija nesitiki susigrąžinti.

Iš konkurencijos bylų baudų gautinų sumų padidėjimas daugiausia susijęs su viena didele bauda (1 494 mln. EUR), kai atitinkama įmonė baudą padengė Komisijos priimta banko garantija. Likęs padidėjimas dėl kitų tais metais surinktų konkurencijos baudų (2 597 mln. EUR) buvo iš esmės kompensuotas 2019 m. galutinai surinktomis baudomis (žr. 2.8.1 pastabą).

2.8.1

2.6.1.3.   Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Sukauptos pajamos | 1 502 | 1 240 |
| Su neprekybinėmis operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 286 | 272 |
| Iš viso | 1 788 | 1 511 |
| Ilgalaikės | — | — |
| Trumpalaikės | 1 788 | 1 511 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Sukauptos pajamos

Sukauptos pajamos

1 502

1 502

1 240

1 240

Su neprekybinėmis operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Su neprekybinėmis operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

286

286

272

272

Iš viso

Iš viso

1 788

1 788

1 511

1 511

Ilgalaikės

Ilgalaikės

—

—

Trumpalaikės

Trumpalaikės

1 788

1 788

1 511

1 511

Sukauptos pajamos apima 1,4 mlrd. EUR sumą (2018 m. – 1,1 mlrd. EUR), kurią Komisija numato susigrąžinti iš valstybių narių sanglaudos srityje. Lėšos bus susigrąžintos patikrinus ir patvirtinus 2020 m. pradžioje valstybių narių pateiktas metines finansines ataskaitas. Ši valstybių narių metinių ataskaitų tvirtinimo procedūra įtraukta į sanglaudos sritį 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu.

2.6.2.   
  Iš prekybos operacijų gautinos sumos

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikės | | |
| Delspinigiai | 1 137 | — |
| Kitos gautinos sumos | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Trumpalaikės | | |
| Klientai | 269 | 232 |
| Iš klientų gautinų sumų vertės sumažėjimas | (153) | (143) |
| Su prekybos operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 238 | 243 |
| Kita | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Iš viso | 2 223 | 2 055 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Delspinigiai

Delspinigiai

1 137

1 137

—

—

Kitos gautinos sumos

Kitos gautinos sumos

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Klientai

Klientai

269

269

232

232

Iš klientų gautinų sumų vertės sumažėjimas

Iš klientų gautinų sumų vertės sumažėjimas

(153)

(153)

(143)

(143)

Su prekybos operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Su prekybos operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

238

238

243

243

Kita

Kita

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Iš viso

Iš viso

2 223

2 223

2 055

2 055

Ilgalaikiai delspinigiai susiję su 2.6.1.1 pastaboje nurodyta pažeidimo nagrinėjimo byla. 2018 m. šios palūkanos nurodytos kaip trumpalaikės.

2.6.1.1

Kitos trumpalaikės gautinos sumos daugiausia susijusios su delspinigiais už pavėluotus mokėjimus. Sumažėjimą 2019 m. visų pirma lėmė palūkanų, susijusių su pažeidimo nagrinėjimo byla, priskyrimas prie ilgalaikių palūkanų ir TNI tikrinimo ataskaitų sumų patikslinimas jas sumažinant (žr. 2.6.1.1 pastabą).

2.6.1.1

2.7.   ATSARGOS

ATSARGOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Mokslinės medžiagos | 47 | 52 |
| Kita | 21 | 21 |
| Iš viso | 68 | 73 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Mokslinės medžiagos

Mokslinės medžiagos

47

47

52

52

Kita

Kita

21

21

21

21

Iš viso

Iš viso

68

68

73

73

2.8.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | | 15 519 | 12 932 |
| Einamosios sąskaitos | | 91 | 79 |
| Avansinės sąskaitos | | 7 | 5 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | | 0 | 0 |
| Biudžeto vykdymo banko sąskaitos | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Su baudomis susiję pinigai | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai | | 1 208 | 1 167 |
| Su patikos fondais susiję pinigai | | 97 | 114 |
| Iš viso | | 19 745 | 18 113 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

15 519

15 519

12 932

12 932

Einamosios sąskaitos

Einamosios sąskaitos

91

91

79

79

Avansinės sąskaitos

Avansinės sąskaitos

7

7

5

5

Pervedimai (pinigai kelyje)

Pervedimai (pinigai kelyje)

0

0

0

0

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Su baudomis susiję pinigai

Su baudomis susiję pinigai

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai

Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai

1 208

1 208

1 167

1 167

Su patikos fondais susiję pinigai

Su patikos fondais susiję pinigai

97

97

114

114

Iš viso

Iš viso

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1.   
  Biudžeto vykdymo banko sąskaitos

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos

Ši kategorija apima lėšas, kurias Komisija laiko savo banko sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), komercinių bankų einamosiose, avansinėse sąskaitose ir smulkių išlaidų sąskaitose. 2019 m. pabaigoje iždo likutis susidarė dėl šių pagrindinių priežasčių:

| — | 2019 m. galutinai surinkta ir į taisomąjį biudžetą dar neįtraukta baudų, kurias Komisija skyrė už konkurencijos taisyklių pažeidimą, suma (2,6 mlrd. EUR), taip pat įtraukta į metų pabaigos iždo likutį. |
| --- | --- |

—

2019 m. galutinai surinkta ir į taisomąjį biudžetą dar neįtraukta baudų, kurias Komisija skyrė už konkurencijos taisyklių pažeidimą, suma (2,6 mlrd. EUR), taip pat įtraukta į metų pabaigos iždo likutį.

| — | Į iždo likutį taip pat įtraukti, bet dar nepanaudoti 9,7 mlrd. EUR asignuotųjų pajamų ir kitų 2019 m. biudžeto mokėjimų asignavimų. |
| --- | --- |

—

Į iždo likutį taip pat įtraukti, bet dar nepanaudoti 9,7 mlrd. EUR asignuotųjų pajamų ir kitų 2019 m. biudžeto mokėjimų asignavimų.

2.8.2.   
  Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Parodytos šios kategorijos sumos yra pirmiausia susijusios su pinigų ekvivalentais, kuriuos Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurie skirti konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms finansinių priemonių programoms įgyvendinti ir pinigai ir pinigų ekvivalentai, laikomi garantijų fonduose, susijusiuose su biudžeto garantija (žr. 2.4.1 pastabą). Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir garantijų fondams, gali būti naudojami tik įgyvendinant atitinkamas programas.

2.4.1

2.8.3.   
  Su baudomis susiję pinigai

Su baudomis susiję pinigai

Tai pinigų sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai. Jeigu kita šalis pateikė apeliacinį skundą arba nežinoma, ar ji pateiks apeliacinį skundą, ta suma nurodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas 4.1.4 pastaboje.

4.1.4

Nuo 2010 m. visos vėliau laikinai surinktos baudos yra Komisijos valdomos BUFI fonde ir investuojamos į finansines priemones, priskiriamas laikomų parduoti kategorijai (žr. 2.4.1 pastabą).

2.4.1

ĮSIPAREIGOJIMAI

ĮSIPAREIGOJIMAI

2.9.   PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

Išmokų darbuotojams sistemos grynasis įsipareigojimas

Išmokų darbuotojams sistemos grynasis įsipareigojimas

| mln. EUR |
| --- |
| | Europos pareigūnų pensijų sistema | Kitos pensijų išmokų sistemos | Bendroji sveikatos draudimo sistema | Iš viso 2019 12 31 | Iš viso 2018 12 31 |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Plano turtas | nėra duomenų | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Grynasis įsipareigojimas | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

mln. EUR

Europos pareigūnų pensijų sistema

Kitos pensijų išmokų sistemos

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2018 12 31

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Plano turtas

Plano turtas

nėra duomenų

nėra duomenų

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Grynasis įsipareigojimas

Grynasis įsipareigojimas

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Bendro išmokų darbuotojams įsipareigojimo padidėjimas susijęs daugiausia su Europos pareigūnų pensijų sistemos (EPPS), didžiausios veikiančios sistemos, grynojo įsipareigojimo padidėjimu. Šis EPPS įsipareigojimas padidėjo daugiausia dėl aktuarinio nuostolio dėl finansinių prielaidų pokyčių, atsiradusių dėl staigaus nominalios diskonto normos sumažėjimo. Be to, nominali diskonto norma koreguojama atsižvelgiant į infliaciją, kad būtų gauta reali diskonto norma, todėl šiais metais reali diskonto norma pirmą kartą buvo neigiama, o tai reiškia, kad bet kuri konkreti suma dabar yra didesnė nei ateityje: tai gerokai padidina įsipareigojimus metų pabaigoje (žr. 2.9.3 pastabą). Mažesnė diskonto norma turėjo panašų poveikį kitoms mažesnėms sistemoms.

2.9.3

Be to, už tarnybos metus sukauptos teisės yra didesnės nei per metus išmokėtos išmokos. Be to, padidėja metinės palūkanų išlaidos (įsipareigojimų diskontavimo likvidavimas) ir aktuariniai nuostoliai, pagrįsti patirtimi.

2.9.1.   
  Europos pareigūnų pensijų sistema

Europos pareigūnų pensijų sistema

Šis nustatytų išmokų įsipareigojimas reiškia numatomų būsimų mokėjimų, kuriuos ES turi atlikti, kad įvykdytų pensijų įsipareigojimus, kylančius iš darbuotojo tarnybos dabartiniu ir ankstesniais laikotarpiais, dabartinę vertę. Sistema yra nuolatinė, todėl visos išmokos, kurios kasmet turi būti išmokėtos iš sistemos, kiekvienais metais yra įtraukiamos į ES biudžetą.

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią pensijų sistemą numatytos išmokos mokamos per ES biudžetą. Sistema finansuojama sąlyginai, ir valstybės narės kolektyviai garantuoja šių išmokų mokėjimą. Privaloma pensijų įmoka (dabar – 9,7 %) atskaitoma iš aktyvių pensijų sistemos dalyvių bazinio darbo užmokesčio. Šie įnašai laikomi tų metų biudžeto pajamomis ir apskritai padeda finansuoti ES išlaidas (taip pat žr. 3.6 pastabą).

3.6

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis EPPS darbuotojų (dirbančių darbuotojų, į pensiją išėjusių darbuotojų, buvusių dirbančių darbuotojų, kurie dabar yra neįgalūs, ir mirusių darbuotojų išlaikomų asmenų) skaičiumi 2019 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikytomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 39 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę).

2.9.2.   
  Kitos pensijų išmokų sistemos

Kitos pensijų išmokų sistemos

Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybai, ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis.

2.9.3.   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be pirmiau minėtų pensijų išmokų sistemų, įvertinamas ES įsipareigojimas BSDS, susijęs su sveikatos priežiūros išlaidomis, kurios turi būti apmokėtos darbuotojams išėjus iš darbo (atskaičiavus jų įnašus). Kaip nurodyta 1.5.10 pastaboje, apskaičiuojant šį įsipareigojimą atsižvelgiama į visą aktyviosios tarnybos laikotarpį, užtikrinant, kad ir pensijos, ir ligos draudimo sistemos, numatytos pasibaigus darbuotojų tarnybos laikui, būtų apskaitomos nuosekliai. Atsižvelgę į įsipareigojimą teisingai parodyti pagrindinės situacijos ekonominę esmę, kaip to reikalaujama tiek pagal apskaitos taisykles, tiek pagal TVSAS, priskirdami išmokas tarnybos laikotarpiams, griežčiau neinterpretavome 39-ojo TVSAS. Jeigu būtų kaupiamos visų pareigūnų BSDS išlaidos per 10 metų, o ne darbuotojo aktyvios tarnybos laikotarpiu, metų pabaigoje tokio metodo poveikis nustatytų išmokų įsipareigojimui padidėtų 4,3 mlrd. EUR. Tačiau, kaip jau nurodyta, šis griežtesnis metodas nebūtų suderinamas su sąžiningo pateikimo kokybine charakteristika, todėl pagal 1-ąją apskaitos taisyklę ir TVSAS konceptualiuosius pagrindus nebūtų laikoma, kad pateikiama informacija yra patikima. Šis įvertis labai priklauso nuo dabartinio personalo administracinio statuso raidos (visų pirma nuo to, kiek terminuotas darbo sutartis turinčių darbuotojų ateityje turėtų tapti pareigūnais).

1.5.10

Išmokų darbuotojams nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinės vertės pokytis

Išmokų darbuotojams nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinės vertės pokytis

Nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė – numatomų būsimų mokėjimų, reikalingų įvykdyti įsipareigojimui, kylančiam iš darbuotojo tarnybos dabartiniu ir ankstesniais laikotarpiais, diskontuota vertė.

Nustatytų išmokų įsipareigojimo einamųjų metų pokyčio analizė pateikta toliau:

| mln. EUR |
| --- |
| | Europos pareigūnų pensijų sistema | Kitos pensijų išmokų sistemos | Bendroji sveikatos draudimo sistema | Iš viso |
| Dabartinė vertė 2018 12 31 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Pripažinta finansinės veiklos ataskaitoje | | | | |
| Einamoji paslaugų savikaina | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Palūkanų išlaidos | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Anksčiau suteiktų paslaugų savikaina | — | (60) | — | (60) |
| Pripažinta kaip grynasis turtas | | | | |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai | | | | |
| Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl patirties | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl demografinių prielaidų | — | 0 | — | 0 |
| Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl finansinių prielaidų | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Kita | | | | |
| Išmokėtos išmokos | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Dabartinė vertė 2019 12 31 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

mln. EUR

Europos pareigūnų pensijų sistema

Kitos pensijų išmokų sistemos

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Iš viso

Dabartinė vertė 2018 12 31

Dabartinė vertė 2018 12 31

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Pripažinta finansinės veiklos ataskaitoje

Pripažinta finansinės veiklos ataskaitoje

Einamoji paslaugų savikaina

Einamoji paslaugų savikaina

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Palūkanų išlaidos

Palūkanų išlaidos

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Anksčiau suteiktų paslaugų savikaina

Anksčiau suteiktų paslaugų savikaina

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Pripažinta kaip grynasis turtas

Pripažinta kaip grynasis turtas

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl patirties

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl patirties

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl demografinių prielaidų

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl demografinių prielaidų

—

—

0

0

—

—

0

0

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl finansinių prielaidų

Aktuarinis (pelnas) / nuostoliai dėl finansinių prielaidų

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Kita

Kita

Išmokėtos išmokos

Išmokėtos išmokos

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Dabartinė vertė 2019 12 31

Dabartinė vertė 2019 12 31

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Einamoji paslaugų savikaina yra nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinės vertės padidėjimas dėl paslaugų dabartiniams nariams einamaisiais metais.

Palūkanų išlaidos – nustatyto dydžio išmokų įsipareigojimo dabartinės vertės padidėjimas per ataskaitinį laikotarpį dėl to, kad vienu laikotarpiu priartėjama prie išmokų mokėjimo laiko.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai iš patirties – skirtumų tarp to, ko tikimasi pagal praėjusiais metais 2019 m. darytas aktuarines prielaidas, ir to, kas iš tiesų įvyko 2019 m., padariniai.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai dėl aktuarinių prielaidų (demografinių kintamųjų, pvz., darbuotojų kaita ir mirtingumas, ir finansinių kintamųjų, pvz., diskonto normų ir tikėtino darbo užmokesčio padidinimo) atsiranda, kai šios prielaidos atnaujinamos, siekiant atspindėti pasikeitusias pagrindines sąlygas.

Išmokos (pavyzdžiui, pensijos arba medicininių išlaidų kompensacijos) mokamos per metus pagal sistemos taisykles. Dėl šių išmokų sumažėjo nustatytų išmokų įsipareigojimas.

Plano turtas

Plano turtas

| mln. EUR |
| --- |
| | Kitos pensijų išmokų sistemos | Bendroji sveikatos draudimo sistema | Iš viso |
| Dabartinė vertė 2018 12 31 | 119 | 296 | 415 |
| Plano turto grynasis pokytis | (25) | 14 | (12) |
| Dabartinė vertė 2019 12 31 | 94 | 309 | 403 |

mln. EUR

Kitos pensijų išmokų sistemos

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Iš viso

Dabartinė vertė 2018 12 31

Dabartinė vertė 2018 12 31

119

119

296

296

415

415

Plano turto grynasis pokytis

Plano turto grynasis pokytis

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Dabartinė vertė 2019 12 31

Dabartinė vertė 2019 12 31

94

94

309

309

403

403

Aktuarinės prielaidos. Išmokos darbuotojams

Aktuarinės prielaidos. Išmokos darbuotojams

Pagrindinės aktuarinės prielaidos, naudojamos dviejų pagrindinių ES išmokų darbuotojams sistemų vertinimui, pateikiamos toliau:

| | Europos pareigūnų pensijų sistema | Bendroji sveikatos draudimo sistema |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominali diskonto norma | 1,1  % | 1,2  % |
| Tikėtina infliacijos norma | 1,3  % | 1,3  % |
| Reali diskonto norma | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Numatoma atlyginimo padidėjimo norma | 1,8  % | 1,8  % |
| Medicinos išlaidų normų tendencijos | nėra duomenų | 3,0  % |
| Pensinis amžius | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominali diskonto norma | 1,9  % | 2,0  % |
| Tikėtina infliacijos norma | 1,4  % | 1,5  % |
| Reali diskonto norma | 0,5  % | 0,5  % |
| Numatoma atlyginimo padidėjimo norma | 1,9  % | 1,8  % |
| Medicinos išlaidų normų tendencijos | nėra duomenų | 3,0  % |
| Pensinis amžius | 63/64/66 | 63/64/66 |

Europos pareigūnų pensijų sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

2019

2019

Nominali diskonto norma

Nominali diskonto norma

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Tikėtina infliacijos norma

Tikėtina infliacijos norma

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reali diskonto norma

Reali diskonto norma

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Numatoma atlyginimo padidėjimo norma

Numatoma atlyginimo padidėjimo norma

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Medicinos išlaidų normų tendencijos

Medicinos išlaidų normų tendencijos

nėra duomenų

nėra duomenų

3,0  %

3,0  %

Pensinis amžius

Pensinis amžius

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominali diskonto norma

Nominali diskonto norma

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Tikėtina infliacijos norma

Tikėtina infliacijos norma

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reali diskonto norma

Reali diskonto norma

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Numatoma atlyginimo padidėjimo norma

Numatoma atlyginimo padidėjimo norma

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Medicinos išlaidų normų tendencijos

Medicinos išlaidų normų tendencijos

nėra duomenų

nėra duomenų

3,0  %

3,0  %

Pensinis amžius

Pensinis amžius

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Mirtingumas 2018 ir 2019 m. pagrįstas ES valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentele (2018 m. TVTGTL).

Nominali diskonto norma nustatyta kaip nulinės atkarpos obligacijų eurais pelningumas (2019 m. gruodžio mėn. jų terminas buvo 22 metų EPPS atveju ir 26 metų bendrosios sveikatos draudimo sistemos atveju). Naudojamas infliacijos lygis yra per lygiavertį laikotarpį numatomas infliacijos lygis. Jis turi būti nustatomas empiriškai, remiantis numatomomis Europos finansų rinkų indeksuojamų obligacijų vertėmis. Reali diskonto norma apskaičiuojama pagal nominalią diskonto normą ir numatomą ilgalaikį infliacijos lygį.

Per pastaruosius kelerius metus pastebėtas realios diskonto normos, t. y. nominalios diskonto normos ir numatomos infliacijos normos skirtumo, sumažėjimas, tačiau 2019 m. jis buvo ypač didelis. Reali diskonto norma sumažėjo daugiausia dėl nominalios diskonto normos sumažėjimo, o tai atitinka visame pasaulyje finansų rinkose pastebėtą tendenciją. Kadangi numatoma infliacijos norma sumažėjo tik nežymiai, nominalios diskonto normos sumažėjimas nebuvo kompensuotas ir lėmė reikšmingą realios diskonto normos sumažėjimą, todėl ji pirmą kartą tapo neigiama ir prisidėjo prie didelių aktuarinių nuostolių dėl finansinių prielaidų.

Jautrumo analizė

Jautrumo analizė

Jautrumo analizė grindžiama modeliavimu, kuris keičiasi, jeigu kitos sąlygos išlieka nepakitusios, atitinkamų prielaidų verte ir stebėjimu, kaip modelis reaguoja.

Bendrosios sveikatos draudimo sistemos jautrumas

Bendrosios sveikatos draudimo sistemos jautrumas

Numatomų medicinos išlaidų normų dešimties bazinių punktų pokytis turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas |
| Bendri grynųjų periodinių medicinos išlaidų, atsirandančių pasibaigus tarnybos laikui, einamosios paslaugų savikainos ir palūkanų sąnaudų komponentai | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | 352 | (341) | 253 | (246) |

mln. EUR

2019

2018

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

Bendri grynųjų periodinių medicinos išlaidų, atsirandančių pasibaigus tarnybos laikui, einamosios paslaugų savikainos ir palūkanų sąnaudų komponentai

Bendri grynųjų periodinių medicinos išlaidų, atsirandančių pasibaigus tarnybos laikui, einamosios paslaugų savikainos ir palūkanų sąnaudų komponentai

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

Numatomos diskonto normos dešimties bazinių punktų (0,1 %) pokytis turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | (311) | 322 | (219) | 226 |

mln. EUR

2019

2018

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

Numatomo darbo užmokesčio padidėjimo dešimties bazinių punktų (0,1 %) pokytis turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | (30) | 29 | (26) | 25 |

mln. EUR

2019

2018

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

Prognozuojamo pensinio amžiaus pakeitimas vienais metais turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Padidinimas vienais metais | Sumažinimas vienais metais | Padidinimas vienais metais | Sumažinimas vienais metais |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | (363) | 383 | (91) | 54 |

mln. EUR

2019

2018

Padidinimas vienais metais

Sumažinimas vienais metais

Padidinimas vienais metais

Sumažinimas vienais metais

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Europos pareigūnų pensijų sistemos jautrumas

Europos pareigūnų pensijų sistemos jautrumas

Numatomos diskonto normos dešimties bazinių punktų (0,1 %) pokytis turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

mln. EUR

2019

2018

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

Numatomo darbo užmokesčio padidėjimo dešimties bazinių punktų (0,1 %) pokytis turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas | 0,1  % padidėjimas | 0,1  % sumažėjimas |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

mln. EUR

2019

2019

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

0,1  % padidėjimas

0,1  % sumažėjimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

Prognozuojamo pensinio amžiaus pakeitimas vienais metais turėtų tokį poveikį:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Padidinimas vienais metais | Sumažinimas vienais metais | Padidinimas vienais metais | Sumažinimas vienais metais |
| Nustatytų išmokų įsipareigojimas | (620) | 771 | (573) | 645 |

mln. EUR

2019

2018

Padidinimas vienais metais

Sumažinimas vienais metais

Padidinimas vienais metais

Sumažinimas vienais metais

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

Nustatytų išmokų įsipareigojimas

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10.   ATIDĖJINIAI

ATIDĖJINIAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2018 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas iš vienos kategorijos į kitą | Įverčio pokytis | Suma 2019 12 31 |
| Teismo bylos | | | | | | | |
| Žemės ūkis | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Kita | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Finansiniai atidėjiniai | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Kita | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Iš viso | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Ilgalaikiai | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Trumpalaikiai | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

mln. EUR

Suma 2018 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas iš vienos kategorijos į kitą

Įverčio pokytis

Suma 2019 12 31

Teismo bylos

Teismo bylos

Žemės ūkis

Žemės ūkis

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Kita

Kita

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Kita

Kita

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Iš viso

Iš viso

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Atidėjinai yra patikimai apskaičiuotos su praeities įvykiais susijusios sumos, kurias turbūt teks sumokėti iš ES biudžeto ateityje.

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis vykstančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti po metų pabaigos, įvertis. Su žemės ūkiu siejamos sumos yra susijusios su valstybių narių teisiniais veiksmais dėl EŽŪGF sprendimų dėl atitikties patvirtinimo.

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2017 m. buvo atnaujintas šio atidėjinio pagrindas atsižvelgiant į JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo (ENAT) programą (atnaujinta 2017 m.). Drauge su nepriklausoma ENAT programos ekspertų grupe buvo atlikta strategijos, taip pat biudžeto ir personalo poreikių peržiūra. Tai geriausias turimas biudžeto ir darbuotojų, reikalingų Ispros, Gelio, Karlsrūhės ir Peteno JRC padalinių eksploatavimo nutraukimui užbaigti, įvertis.

Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis atidėjinys indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais kreivę). 2019 m. gruodžio 31 d. visas atidėjinys buvo 2 132 mln. EUR, ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma panaudoti 2020 m. (31 mln. EUR) ir vėliau (2 101 mln. EUR). Padidėjimą, palyginti su 2018 m., daugiausia lėmė diskonto norma, taikoma numatomoms būsimoms išlaidoms.

Reikia pažymėti, kad ilgalaikiam branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo planavimui būdingas neužtikrintumas galėtų turėti įtakos šiam įverčiui, ir jis ateityje galėtų labai padidėti. Pagrindinės neužtikrintumo priežastys susijusios su įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, galutine būkle, branduolinėmis medžiagomis, atliekų tvarkymo ir šalinimo aspektais, nepakankama nacionalinės reguliavimo sistemos apibrėžtimi arba jos nebuvimu, sudėtingu ir ilgai trunkančiu licencijų išdavimo procesais ir būsimais pokyčiais eksploatavimo nutraukimo pramonės rinkoje.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Iš esmės tai atidėjiniai, atitinkantys apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal įvairias finansines priemones, pagal kurias įgaliotieji subjektai turi teisę teikti garantijas savo vardu, bet ES sąskaita ir rizika. Su garantijomis susijusi ES finansinė rizika yra apribota ir palaipsniui kaupiamas finansinis turtas, kad būtų galima padengti būsimus reikalavimus mokėti pagal garantijas. Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukti atidėjiniai negrąžintoms paskoloms Sirijai, kurias išdavė EIB pagal savo išorės skolinimo įgaliojimą ir kurioms suteikta ES garantija per Išorės veiksmų garantijų fondą. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės.

Finansinių atidėjinių padidėjimas susijęs su garantuojamų operacijų pagal programų „Horizontas 2020“ ir COSME finansines priemones apimties padidėjimu.

2.11.   FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikiai | | | |
| Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Trumpalaikiai | | | |
| Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Finansinės garantijos įsipareigojimai | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Iš viso | | 54 517 | 55 906 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Finansinės garantijos įsipareigojimai

Finansinės garantijos įsipareigojimai

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Iš viso

Iš viso

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1.   
  Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Pasiskolintos lėšos finansinei paramai | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Kiti finansiniai įsipareigojimai | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Iš viso | | 54 485 | 55 884 |
| Ilgalaikiai | | 53 062 | 53 281 |
| Trumpalaikiai | | 1 423 | 2 602 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Pasiskolintos lėšos finansinei paramai

Pasiskolintos lėšos finansinei paramai

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Kiti finansiniai įsipareigojimai

Kiti finansiniai įsipareigojimai

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Iš viso

Iš viso

54 485

54 485

55 884

55 884

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

53 062

53 062

53 281

53 281

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1.   Pasiskolintos lėšos finansinei paramai

Pasiskolintos lėšos finansinei paramai

| mln. EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFP | Euratomas | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2018 12 31 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Naujos paskolos | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Grąžintos sumos | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valiutų keitimo kursų skirtumai | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Balansinės vertės pokyčiai | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Iš viso 2019 12 31 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Ilgalaikės | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Trumpalaikės | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

mln. EUR

EFSM

MB

MFP

Euratomas

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2018 12 31

Iš viso 2018 12 31

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Naujos paskolos

Naujos paskolos

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Grąžintos sumos

Grąžintos sumos

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valiutų keitimo kursų skirtumai

Valiutų keitimo kursų skirtumai

—

—

—

—

5

5

5

5

Balansinės vertės pokyčiai

Balansinės vertės pokyčiai

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2019 12 31

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Ilgalaikės

Ilgalaikės

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Trumpalaikės

Trumpalaikės

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Pasiskolintas lėšas daugiausia sudaro pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 52 433 mln. EUR (2018 m. – 53 725 mln. EUR). Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius.

Pirmiau minėtų pasiskolintų sumų grąžinimas galiausiai užtikrinamas ES biudžeto garantijomis (žr. 4.1.2 pastabą), taigi ir kiekvienos valstybės narės garantijomis.

4.1.2

Faktinės pasiskolintoms lėšoms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

Faktinės pasiskolintoms lėšoms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė parama (MFP) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratomas | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Mokėjimų balansas (MB) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likviduojama EAPB | — | 6,91  % - 8,97  % |

2019 12 31

2018 12 31

Makrofinansinė parama (MFP)

Makrofinansinė parama (MFP)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratomas

Euratomas

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Mokėjimų balansas (MB)

Mokėjimų balansas (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2.   Kiti finansiniai įsipareigojimai

Kiti finansiniai įsipareigojimai

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Ilgalaikiai | | |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 1 244 | 1 331 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 385 | 314 |
| Kita | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Trumpalaikiai | | |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 97 | 93 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 36 | 29 |
| Grąžintinos baudos | — | 125 |
| Kita | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Iš viso | 1 921 | 2 012 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

1 244

1 244

1 331

1 331

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

385

385

314

314

Kita

Kita

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

97

97

93

93

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

36

36

29

29

Grąžintinos baudos

Grąžintinos baudos

—

—

125

125

Kita

Kita

17

17

5

5

149

149

252

252

Iš viso

Iš viso

1 921

1 921

2 012

2 012

Finansinės nuomos įsipareigojimai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

| mln. EUR |
| --- |
| | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų |
| Žemė ir pastatai | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Kitas ilgalaikis turtas | 5 | 124 | — | 129 |
| Iš viso 2019 12 31 | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Palūkanos | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2019 12 31 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2018 12 31 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

mln. EUR

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų

Žemė ir pastatai

Žemė ir pastatai

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Kitas ilgalaikis turtas

Kitas ilgalaikis turtas

5

5

124

124

—

129

129

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2019 12 31

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Palūkanos

Palūkanos

54

54

189

189

157

157

400

400

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2019 12 31

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2019 12 31

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2018 12 31

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2018 12 31

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Minėtos su nuoma ir pastatais susijusios sumos turės būti finansuojamos iš būsimų biudžetų.

2.11.2.   
  Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

| mln. EUR |
| --- |
| Išvestinės finansinės priemonės rūšis | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Tariamoji suma | Tikroji vertė | Tariamoji suma | Tikroji vertė |
| Kapitalo portfelio garantija | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Užsienio valiutos pasirinkimo sandoris (kainų skirtumas) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Iš viso | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Ilgalaikiai | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Trumpalaikiai | 617 | 4 | 464 | 15 |

mln. EUR

Išvestinės finansinės priemonės rūšis

2019 12 31

2018 12 31

Tariamoji suma

Tikroji vertė

Tariamoji suma

Tikroji vertė

Kapitalo portfelio garantija

Kapitalo portfelio garantija

752

752

10

10

536

536

20

20

Užsienio valiutos pasirinkimo sandoris (kainų skirtumas)

Užsienio valiutos pasirinkimo sandoris (kainų skirtumas)

13

13

2

2

11

11

2

2

Iš viso

Iš viso

765

765

12

12

546

546

22

22

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

148

148

9

9

82

82

7

7

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

617

617

4

4

464

464

15

15

Kapitalo portfelio garantija

Kapitalo portfelio garantija

Garantijos, suteikiamos nuosavybės vertybinių popierių portfeliui, klasifikuojamos kaip tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas, kadangi jie neatitinka finansinės garantijos įsipareigojimo apibrėžties (žr. 1.5.12 pastabą). 2019 m. gruodžio 31 d. ši išlaidų kategorija daugiausia susijusi su ES garantija, suteikta pagal programą „Horizontas 2020“ EIB grupės nuosavo kapitalo operacijų portfeliams (žr. 2.4.1 pastabą). ES finansinis įsipareigojimas vertinamas pagal pagrindinių investicijų vertę.

1.5.12

2.4.1

Užsienio valiutos pasirinkimo sandoris

Užsienio valiutos pasirinkimo sandoris

2019 m. gruodžio 31 d. ES turėjo išvestinę finansinę priemonę (užsienio valiutos pasirinkimo sandorį – kainų skirtumu grindžiamą pasirinkimo sandorį), per kurią ji padengia užsienio valiutos kurso (UHA) devalvaciją dėl paskolų, kurias finansų įstaigos teikia MVĮ Ukrainoje, kad padidintų jų galimybes gauti finansavimą, o taip pat paskolų sąlygų patrauklumą Ukrainoje. Pagal sutarties sąlygas UHA/EUR santykio devalvacijos atveju ES savo partneriams suteikia galimybę kiekvienos reikalavimus atitinkančios paskolos atveju pareikalauti iki 30 % dydžio ES įnašo.

Tikrąja verte vertinamų finansinių įsipareigojimų tikrosios vertės hierarchija

Tikrąja verte vertinamų finansinių įsipareigojimų tikrosios vertės hierarchija

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| 1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose | — | — |
| 2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys | 2 | 2 |
| 3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis | 10 | 20 |
| Iš viso | 12 | 22 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose

1 lygis. Kotiruojamos kainos aktyviosiose rinkose

—

—

—

—

2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys

2 lygis. Kiti nei kotiruojamos kainos stebimi duomenys

2

2

2

2

3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis

3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis

10

10

20

20

Iš viso

Iš viso

12

12

22

22

2.11.3.   
  Finansinės garantijos įsipareigojimai

Finansinės garantijos įsipareigojimai

Pagal ESIF inovacijų ir infrastruktūros liniją (II liniją) EIB išduota ESIF garantija EIB skolos portfeliui, taip pat išorės skolinimo įgaliojimų (ISĮ) garantija EIB paskoloms, išmokėtoms pagal EIB atsparumo iniciatyvą, priskiriamos prie finansinių garantijų įsipareigojimo. 2019 m. gruodžio 31 d. ESIF finansinės garantijos įsipareigojimas buvo lygus 0 EUR (2018 m. – 0 EUR), nes pagal garantiją gautinos pajamos viršija tikėtinus nuostolius, o ISĮ EIB atsparumo iniciatyvos finansinės garantijos įsipareigojimas siekia 20 mln. EUR (žr. 4.1.1 pastabą).

4.1.1

2.12.   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Bendra suma | Patikslinimai | Grynoji suma 2019 12 31 | Bendra suma | Patikslinimai | Grynoji suma 2018 12 31 |
| Prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros, kurias pateikė | | | | | | |
| Valstybės narės | | | | | | |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| ERPF ir Sanglaudos fondas | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESF | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Kita | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Privatieji ir viešieji subjektai | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| EŽŪGF | 16 255 | nėra duomenų | 16 255 | 14 772 | nėra duomenų | 14 772 |
| Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos | | nėra duomenų | — | 769 | nėra duomenų | 769 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 539 | nėra duomenų | 539 | 570 | nėra duomenų | 570 |
| Kita | 283 | nėra duomenų | 283 | 294 | nėra duomenų | 294 |
| Iš viso | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

mln. EUR

Bendra suma

Patikslinimai

Grynoji suma 2019 12 31

Bendra suma

Patikslinimai

Grynoji suma 2018 12 31

Prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros, kurias pateikė

Prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros, kurias pateikė

Valstybės narės

Valstybės narės

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

ERPF ir Sanglaudos fondas

ERPF ir Sanglaudos fondas

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESF

ESF

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Kita

Kita

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Privatieji ir viešieji subjektai

Privatieji ir viešieji subjektai

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

EŽŪGF

EŽŪGF

16 255

16 255

nėra duomenų

nėra duomenų

16 255

16 255

14 772

14 772

nėra duomenų

nėra duomenų

14 772

14 772

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

nėra duomenų

nėra duomenų

—

—

769

769

nėra duomenų

nėra duomenų

769

769

Įvairios mokėtinos sumos

Įvairios mokėtinos sumos

539

539

nėra duomenų

nėra duomenų

539

539

570

570

nėra duomenų

nėra duomenų

570

570

Kita

Kita

283

283

nėra duomenų

nėra duomenų

283

283

294

294

nėra duomenų

nėra duomenų

294

294

Iš viso

Iš viso

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Mokėtinos sumos apima gautas, bet iki metų pabaigos neapmokėtas sąskaitas faktūras ir prašymus kompensuoti išlaidas. Iš pradžių jos pripažįstamos sąskaitų faktūrų arba pašymų kompensuoti išlaidas gavimo metu, nurodant prašomą sumą. Vėliau mokėtinos sumos patikslinamos atsižvelgiant tik į sumas, kurios buvo patvirtintos atlikus išlaidų peržiūrą, ir sumas, kurios laikomos tinkamomis finansuoti. Sumos, kurios laikomos netinkamomis finansuoti, įtraukiamos į skiltį „Patikslinimai“; didžiausios sumos susijusios su struktūriniais veiksmais.

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, struktūriniams fondams (ERPF ir ESF), Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF) taikomame Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatyta, kad ES biudžetas apsaugomas sistemingai atidedant 10 % atliktų tarpinių mokėjimų. Pasibaigus BNR ataskaitiniams metams (liepos 1 d.–birželio 30 d.) iki vasario mėn. užbaigiamas kontrolės ciklas: vadovaujančiosios institucijos atlieka valdymo patikrinimus, o audito institucijos – auditus. Komisija išnagrinėja atitinkamų valstybių narių institucijų pateiktus patikinimo dokumentus ir ataskaitas. Galutinis likutis sumokamas ir (arba) susigrąžinamas tik po to, kai užbaigtas šis vertinimas ir priimtos ataskaitos. Vadovaujantis šia nuostata, 2019 m. pabaigoje atidėta suma iš viso siekė 7,6 mlrd. EUR. Remiantis valstybių narių ataskaitose pateikta informacija dalis šios sumos (2 mlrd. EUR) laikoma netinkama finansuoti ir taip pat įtraukta į skiltį „Patikslinimai“. Paskutinę mokėtinų sumų patikslinimo dalį sudaro sumos, atitinkančios kitus avansus valstybėms narėms (žr. 2.5.2 pastabą), kurie dar turi būti sumokėti metų pabaigoje (0,5 mlrd. EUR).

2.5.2

Su sanglaudos politika (ERPF, SF, ESF) susijusios mokėtinos sumos sumažėjo. Toliau mažėjo su 2007–2013 m. laikotarpiu susiję prašymai – iki 1,9 mlrd. EUR (2018 m. – iki 3,5 mlrd. EUR), nes Komisija patvirtino galutinius valstybių narių pateiktus prašymus kompensuoti išlaidas ir pagal juos išmokėjo galutines sumas. Kartu padidėjo su 2014–2020 m. laikotarpiu susiję prašymai – iki 5,8 mlrd. EUR (2018 m. – 10 mlrd. EUR), nes gruodžio 31 d. gauta mažiau prašymų kompensuoti išlaidas, palyginti su praėjusiais metais. Tačiau programų įgyvendinimas vyksta toliau (žr. 3.9 pastabą dėl ERPF, SF išlaidų), kaip matyti iš to, kad bendri ERPF ir Sanglaudos fondo įsipareigojimai yra stabilūs (žr. 2.13 pastaboje aprašomą sukauptų sąnaudų padidėjimą).

3.9

2.13

EŽŪGF mokėtinų sumų padidėjimas susijęs su visų EŽŪGF įsipareigojimų paskirstymu į mokėtinas sumas ir sukauptas sąnaudas. Visi EŽŪGF įsipareigojimai išlieka stabilūs – 44 448 mln. EUR, palyginti su 44 159 mln. EUR praėjusiais metais. Tačiau 2019 m. valstybių narių deklaruotos sumos metų pabaigoje (apskaitytos kaip mokėtinos sumos) yra didesnės nei 2018 m.

Išankstinio finansavimo paraiškos

Išankstinio finansavimo paraiškos

Be jau minėtų sumų, 2019 m. pabaigoje gauta, bet iki metų pabaigos neapmokėta 0,5 mlrd. EUR vertės išankstinio finansavimo prašymų. Laikantis ES apskaitos taisyklių, šios sumos nėra apskaitomos kaip mokėtinos sumos.

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos – tai valstybių narių įnašai į ES biudžetą, apmokėtini metų pabaigoje. Taisomieji biudžetai įgyvendinami pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (15) 10 straipsnio 3 dalį. 2018 m. gruodžio 31 d. tokia suma susidarė dėl to, kad 2018 m. gruodžio 12 d. buvo priimtas Taisomasis biudžetas Nr. 6/2018. Remiantis šia teisine nuostata, gautos sumos buvo grąžintos valstybėms narėms pirmą 2019 m. sausio mėn. darbo dieną. Šiais metais panašaus taisomojo biudžeto nebuvo, taigi tokių mokėtinų sumų nebuvo.

15

2.13.   SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMOJO LAIKOTARPIO PAJAMOS

SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMOJO LAIKOTARPIO PAJAMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 66 860 | 62 877 |
| Būsimojo laikotarpio pajamos | 251 | 96 |
| Kita | 116 | 213 |
| Iš viso | 67 227 | 63 186 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

66 860

66 860

62 877

62 877

Būsimojo laikotarpio pajamos

Būsimojo laikotarpio pajamos

251

251

96

96

Kita

Kita

116

116

213

213

Iš viso

Iš viso

67 227

67 227

63 186

63 186

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| EŽŪGF | 28 193 | 29 387 |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | 18 583 | 18 687 |
| ERPF ir Sanglaudos fondas | 9 525 | 5 863 |
| ESF | 3 016 | 2 321 |
| Kita | 7 542 | 6 619 |
| Iš viso | 66 860 | 62 877 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

EŽŪGF

EŽŪGF

28 193

28 193

29 387

29 387

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

18 583

18 583

18 687

18 687

ERPF ir Sanglaudos fondas

ERPF ir Sanglaudos fondas

9 525

9 525

5 863

5 863

ESF

ESF

3 016

3 016

2 321

2 321

Kita

Kita

7 542

7 542

6 619

6 619

Iš viso

Iš viso

66 860

66 860

62 877

62 877

Sukauptos sąnaudos – tai pripažintos išlaidos, dėl kurių Komisija dar turi gauti prašymus kompensuoti išlaidas. Sanglaudos politikos srityje ERPF ir Sanglaudos fondo sukauptų sąnaudų padidėjimas (kadangi programos toliau įgyvendinamos) kompensuoja mokėtinų sumų sumažėjimą, todėl bendra įsipareigojimų valstybėms narėms suma yra stabili (15 156 mln. EUR, palyginti su 14 900 mln. EUR ankstesniais metais). Bendra ESF įsipareigojimų suma sumažėjo iki 5 341 mln. EUR (2018 m. – 7 020 mln. EUR), o tai atitinka ESF išlaidų tendenciją. Dėl EŽŪGF sumažėjimo žr. 2.12 pastabą.

2.12

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

2.14.   REZERVAI

REZERVAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Garantijų fondo rezervas | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Kiti rezervai | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Iš viso | | 5 037 | 4 961 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Garantijų fondo rezervas

Garantijų fondo rezervas

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Kiti rezervai

Kiti rezervai

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Iš viso

Iš viso

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1.   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo finansinio turto patikslinimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą.

Tikrosios vertės rezervo pokyčiai per laikotarpį

Tikrosios vertės rezervo pokyčiai per laikotarpį

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Įtraukta į tikrosios vertės rezervą | 200 | (70) |
| Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą | (40) | 23 |
| Iš viso | 160 | (47) |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Įtraukta į tikrosios vertės rezervą

Įtraukta į tikrosios vertės rezervą

200

200

(70)

(70)

Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą

Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą

(40)

(40)

23

23

Iš viso

Iš viso

160

160

(47)

(47)

2.14.2.   
  Garantijų fondo rezervas

Garantijų fondo rezervas

Šis rezervas atitinka ES biudžeto garantijomis pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą užtikrintų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą Išorės veiksmų garantijų fonde (žr. 2.4.1 pastabą).

2.4.1

2.14.3.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Suma visų pirma susijusi su likviduojamo EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervais (1 461 mln. EUR), sudarytais dėl likviduojamos EAPB veiklos nutraukimo.

2.15.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| 2018 12 31 iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 66 424 |
| Biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1 803 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 21 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai | 14 164 |
| Kiti rezervo pokyčiai | (56) |
| Ekonominis metų rezultatas | (4 796 ) |
| Iš viso 2019 12 31 iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 77 560 |

mln. EUR

2018 12 31 iš valstybių narių pareikalautinos sumos

2018 12 31 iš valstybių narių pareikalautinos sumos

66 424

66 424

Biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

Biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1 803

1 803

Garantijų fondo rezervo pokytis

Garantijų fondo rezervo pokytis

21

21

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai

14 164

14 164

Kiti rezervo pokyčiai

Kiti rezervo pokyčiai

(56)

(56)

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(4 796 )

(4 796 )

Iš viso 2019 12 31 iš valstybių narių pareikalautinų sumų

Iš viso 2019 12 31 iš valstybių narių pareikalautinų sumų

77 560

77 560

Ši suma apima iki gruodžio 31 d. ES patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N + 1 metais (arba vėliau) ir todėl yra dengiamos iš N + 1 (arba vėlesnių) metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Didžiausios sumos, į kurias reikėtų atkreipti dėmesį, yra susijusios su EŽŪGF veikla ir išmokų darbuotojams įsipareigojimais.

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto vykdymo rezultatui – biudžeto pajamos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks pajamų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai yra susiję su aktuariniu pelnu ir nuostoliais, atsirandančiais dėl šių įsipareigojimų aktuarinio įvertinimo. Nuo 2018 m. sausio 1 d. taikoma iš dalies pakeista ES 12-oji apskaitos taisyklė (paremta 39-uoju TVSAS) dėl išmokų darbuotojams. Pagal šią taisyklę aktuarinis pelnas ir nuostoliai pateikiami grynojo turto pokyčių, o ne finansinės veiklos ataskaitoje.

3.   PELNO IR NUOSTOLIŲ ATASKAITOS PASTABOS

PAJAMOS

PAJAMOS

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ. NUOSAVI IŠTEKLIAI

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ. NUOSAVI IŠTEKLIAI

3.1.   BNP IŠTEKLIAI

BNP IŠTEKLIAI

Pajamos iš nuosavų išteklių yra pagrindinis ES veiklos pajamų šaltinis. 2019 m. BNP (bendrosios nacionalinės pajamos) sudarė 108 820 mln. EUR (2018 m. – 105 780 mln. EUR) ir yra svarbiausios iš trijų nuosavų išteklių kategorijų. Kiekvienos valstybės narės BNP taikoma vienoda procentinė dalis. BNP pajamos subalansuoja pajamas ir išlaidas, t. y. iš jų finansuojama ta biudžeto dalis, kuri nefinansuojama iš kitų pajamų šaltinių. BNP padidėjimas daugiausia paaiškinamas praeityje atlikto koregavimo (daugiausia 2012–2017 m.) mastu. Kiekvienais metais BNP bazės atnaujinamos realiais duomenimis, o valstybių narių įnašai į ES biudžetą perskaičiuojami atsižvelgiant į atnaujintus jų ekonominės veiklos rezultatus. Ši procedūra yra labai svarbi siekiant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, kiek tai susiję su jų metiniais įnašais.

3.2.   TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Muitai | 21 235 | 22 763 |
| Cukraus mokesčiai | 0 | 4 |
| Iš viso | 21 235 | 22 767 |

mln. EUR

2019

2018

Muitai

Muitai

21 235

21 235

22 763

22 763

Cukraus mokesčiai

Cukraus mokesčiai

0

0

4

4

Iš viso

Iš viso

21 235

21 235

22 767

22 767

Tradicinius nuosavus išteklius sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Valstybės narės pasilieka 20 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo. Muitų sumažėjimas daugiausia susijęs su tuo, kad pažeidimo nagrinėjimo byloje 2018 m. nebuvo pripažintų pajamų. (Žr. 2.6.1.1 pastabą).

2.6.1.1

3.3.   PVM IŠTEKLIAI

PVM IŠTEKLIAI

PVM ištekliai apibrėžiami kaip antra Sąjungos nuosavų išteklių rūšis, nes šis mokestis buvo pirmas mokestis, iš esmės suderintas ES lygmeniu. PVM įnašas apskaičiuojamas taikant vienodą 0,3 % pareikalavimo tarifą nacionalinei PVM bazei, kuri negali viršyti 50 % kiekvienos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). 2014–2020 m. laikotarpiu Tarybos sprendimu 2014/335/ES, Euratomas (16) sumažintą pareikalavimo tarifą (0,15 %) numatoma taikyti Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai.

16

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ. PEVEDIMAI

PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ. PEVEDIMAI

3.4.   BAUDOS

BAUDOS

4 291 mln. EUR pajamos (2018 m. – 6 740 mln. EUR) yra susijusios su Komisijos įmonėms skirtomis baudomis už ES konkurencijos taisyklių pažeidimus ir su Komisijos valstybėms narėms skirtomis baudoms už ES teisės pažeidimus. Komisija pajamas iš baudų pripažįsta tuomet, kai priima sprendimą skirti baudą ir oficialiai apie tai praneša adresatui. Šios sumos daugiausia susijusios su konkurencijos bylų baudomis (4 091 mln. EUR). Didžiausios bylos yra susijusios su ES antimonopolinių taisyklių pažeidimais, t. y. bauda bendrovei „Google“ už piktnaudžiavimą internetine reklama (1 494 mln. EUR), baudos penkiems bankams dviejose „Forex“ bylose už dalyvavimą užsienio valiutos neatidėliotinų sandorių prekybos karteliuose (iš viso 1 068 mln. EUR) ir bauda bendrovei „Mastercard“ už trukdymą prekiautojams naudotis tarpvalstybinėmis mokėjimo kortele paslaugomis (570 mln. EUR).

3.5.   IŠLAIDŲ SUSIGRĄŽINIMAS

IŠLAIDŲ SUSIGRĄŽINIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Pasidalijamasis valdymas | 2 547 | 2 116 |
| Tiesioginis valdymas | 65 | 65 |
| Netiesioginis valdymas | 16 | 34 |
| Iš viso | 2 627 | 2 215 |

mln. EUR

2019

2018

Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

2 547

2 547

2 116

2 116

Tiesioginis valdymas

Tiesioginis valdymas

65

65

65

65

Netiesioginis valdymas

Netiesioginis valdymas

16

16

34

34

Iš viso

Iš viso

2 627

2 627

2 215

2 215

Prie šios kategorijos daugiausia priskiriami vykdomieji raštai sumoms susigrąžinti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojama išskaita (t. y. atskaitoma) iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau iš ES biudžeto išmokėtas sumas. Susigrąžinamos sumos grindžiamos patikrinimais, auditais ar tinkamumo finansuoti analize, todėl šie veiksmai apsaugo ES biudžetą nuo išlaidų, patiriamų dėl teisės aktų pažeidimų.

Į šias sumas įtraukiami ir valstybių narių EŽŪGF paramos gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms susigrąžinti, taip pat sukauptų pajamų sąmatų įverčiai nuo ankstesnių metų pabaigos iki einamųjų metų pabaigos.

Į pirmiau pateiktą lentelę įtrauktos sumos yra pajamos, gautos pateikus vykdomuosius raštus sumoms susigrąžinti. Dėl šios priežasties šie skaičiai negali parodyti ir neparodo viso taikytų ES biudžeto apsaugos priemonių masto, visų pirma sanglaudos politikos srityje, kurioje veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys finansuoti netinkamų išlaidų finansinių klaidų ištaisymą, dėl kurio daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms susigrąžinti nepateikiami. Čia neįtrauktos sumos, susigrąžintos atlikus išlaidų užskaitą, sumos, atgautos atšaukus arba susigrąžinus išankstinio finansavimo sumas.

Pagal pasidalinamojo valdymo principą valdomos susigrąžintos lėšos sudaro didžiąją dalį visos sumos.

Žemės ūkis. EŽŪGF ir kaimo plėtra

Žemės ūkis. EŽŪGF ir kaimo plėtra

Su EŽŪGF ir EŽŪFKP susijusios sumos, priskiriamos prie šios kategorijos ir apskaitomos kaip metų pajamos, yra tų metų finansinės pataisos ir susigrąžintinos sumos, kurias deklaravo ir per metus susigrąžino valstybės narės, taip pat valstybių narių deklaruotų dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų metų pabaigoje susigrąžintinų sumų grynasis padidėjimas.

Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Pagrindinės su sanglaudos politika susijusios sumos yra 1,4 mlrd. EUR (2018 m. – 1,1 mlrd. EUR), kurias Komisija numato susigrąžinti iš valstybių narių. Lėšos bus susigrąžintos patikrinus ir patvirtinus 2020 m. pradžioje valstybių narių pateiktas metines finansines ataskaitas. Ši valstybių narių metinių ataskaitų tvirtinimo procedūra įtraukta į sanglaudos sritį pradedant 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu.

3.6.   KITOS PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

KITOS PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Trečiųjų šalių įnašai | 1 485 | 1 376 |
| Darbuotojų mokesčiai ir įmokos | 1 299 | 1 268 |
| Valstybių narių įnašai išorės pagalbai | 331 | 594 |
| Turto perdavimas | 60 | 85 |
| Atidėjinių koregavimas | 41 | 100 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 2 | 4 |
| Biudžeto tikslinimas | (1 719 ) | (726) |
| Kita | 574 | 612 |
| Iš viso | 2 072 | 3 312 |

mln. EUR

2019

2018

Trečiųjų šalių įnašai

Trečiųjų šalių įnašai

1 485

1 485

1 376

1 376

Darbuotojų mokesčiai ir įmokos

Darbuotojų mokesčiai ir įmokos

1 299

1 299

1 268

1 268

Valstybių narių įnašai išorės pagalbai

Valstybių narių įnašai išorės pagalbai

331

331

594

594

Turto perdavimas

Turto perdavimas

60

60

85

85

Atidėjinių koregavimas

Atidėjinių koregavimas

41

41

100

100

Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

2

2

4

4

Biudžeto tikslinimas

Biudžeto tikslinimas

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Kita

Kita

574

574

612

612

Iš viso

Iš viso

2 072

2 072

3 312

3 312

Trečiųjų šalių įnašai – tai ELPA šalių ir narystei besirengiančių šalių įnašai.

Darbuotojų mokesčiai ir įmokos daugiausia susiję su atskaitymais iš darbuotojų atlyginimų. Pensijų įmokos ir pajamų mokestis sudaro didelę šios kategorijos pajamų dalį.

Išorės pagalbai skirtus valstybių narių įnašaus daugiausia sudaro sumos, gautos Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei sukurti.

Pajamos iš turto perdavimo yra daugiausia susijusios su programos „Copernicus“ palydovų perdavimu iš Europos kosmoso agentūros (EKA) Komisijai (žr. 2.2 pastabą). Šis perdavimas pagal ES apskaitos taisykles nėra prekybos operacija ir vyks būsimais likusių šiuo metu statomų „Copernicus“ palydovų veiklos laikotarpiais.

2.2

Atlikus biudžeto tikslinimą gauta neigiama suma, nes teigiamą ankstesnių metų 1 803 mln. EUR biudžeto pertekliaus poveikį (2018 m. – 555 mln. EUR) su kaupu kompensavo 3 443 mln. EUR BNP / PVM patikslinimas (2018 m. – 1 292 mln. EUR).

Kitos pajamos iš neprekybinių operacijų apima 151 mln. EUR valstybių narių įnašų į Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę) sumą.

PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

3.7.   FINANSINĖS PAJAMOS

FINANSINĖS PAJAMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Palūkanos: | | |
| delspinigiai | 133 | 1 458 |
| paskolos | 1 180 | 1 265 |
| kita | 70 | 68 |
| Įmokos už finansinių garantijų įsipareigojimus | 193 | 121 |
| Dividendai | 29 | 103 |
| Finansinės pajamos iš tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų kaip pertekliaus arba deficito | 125 | 29 |
| Realizuotas pelnas iš parduoti laikomo finansinio turto | 82 | 23 |
| Kita | 4 | 48 |
| Iš viso | 1 817 | 3 115 |

mln. EUR

2019

2018

Palūkanos:

Palūkanos:

delspinigiai

delspinigiai

133

133

1 458

1 458

paskolos

paskolos

1 180

1 180

1 265

1 265

kita

kita

70

70

68

68

Įmokos už finansinių garantijų įsipareigojimus

Įmokos už finansinių garantijų įsipareigojimus

193

193

121

121

Dividendai

Dividendai

29

29

103

103

Finansinės pajamos iš tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų kaip pertekliaus arba deficito

Finansinės pajamos iš tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų kaip pertekliaus arba deficito

125

125

29

29

Realizuotas pelnas iš parduoti laikomo finansinio turto

Realizuotas pelnas iš parduoti laikomo finansinio turto

82

82

23

23

Kita

Kita

4

4

48

48

Iš viso

Iš viso

1 817

1 817

3 115

3 115

2018 m. delspinigiai apėmė dideles pradines palūkanų pajamas iš delspinigių, susijusių su Jungtinės Karalystės pažeidimo nagrinėjimo byla, ir TNI tikrinimų ataskaitomis (žr. 2.6.1.1 pastabą). Šiais metais papildomomis pajamomis pripažintos palūkanos, susijusios su pažeidimo nagrinėjimo byla ir TNI tikrinimo ataskaitų sumų patikslinimu jas sumažinant (žr. 2.6.1.1 pastabą).

2.6.1.1

2.6.1.1

Paskoloms taikytų palūkanų pajamos yra iš esmės susijusios su paskolomis, suteiktomis finansinei paramai (žr. 2.4.3 pastabą).

2.4.3

3.8.   KITOS PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

KITOS PAJAMOS IŠ PREKYBINIŲ OPERACIJŲ

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Iš mokesčių už paslaugų teikimą gaunamos pajamos (agentūros) | 592 | 602 |
| Užsienio valiutos keitimo pelnas | 347 | 329 |
| Iš mokesčių ir įmokų gaunamos pajamos, susijusios su finansinėmis priemonėmis | 43 | 54 |
| EIF grynojo rezultato dalis | 53 | 37 |
| Prekių pardavimas | 31 | 33 |
| Su ilgalaikiu turtu susijusios pajamos | 5 | 27 |
| Kita | 227 | 297 |
| Iš viso | 1 298 | 1 379 |

mln. EUR

2019

2018

Iš mokesčių už paslaugų teikimą gaunamos pajamos (agentūros)

Iš mokesčių už paslaugų teikimą gaunamos pajamos (agentūros)

592

592

602

602

Užsienio valiutos keitimo pelnas

Užsienio valiutos keitimo pelnas

347

347

329

329

Iš mokesčių ir įmokų gaunamos pajamos, susijusios su finansinėmis priemonėmis

Iš mokesčių ir įmokų gaunamos pajamos, susijusios su finansinėmis priemonėmis

43

43

54

54

EIF grynojo rezultato dalis

EIF grynojo rezultato dalis

53

53

37

37

Prekių pardavimas

Prekių pardavimas

31

31

33

33

Su ilgalaikiu turtu susijusios pajamos

Su ilgalaikiu turtu susijusios pajamos

5

5

27

27

Kita

Kita

227

227

297

297

Iš viso

Iš viso

1 298

1 298

1 379

1 379

Iš mokesčių už paslaugų teikimą gaunamos pajamos – tai daugiausia Europos vaistų agentūros taikomi rinkodaros leidimo mokesčiai ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos renkami prekių ženklų mokesčiai.

IŠLAIDOS

IŠLAIDOS

3.9.   PASIDALIJAMASIS VALDYMAS

PASIDALIJAMASIS VALDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Patirtos valstybių narių | 2019 | 2018 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | 43 951 | 43 527 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | 13 541 | 13 149 |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 35 178 | 30 230 |
| Europos socialinis fondas | 11 218 | 11 935 |
| Kita | 2 608 | 2 826 |
| Iš viso | 106 495 | 101 666 |

mln. EUR

Patirtos valstybių narių

2019

2018

Europos žemės ūkio garantijų fondas

Europos žemės ūkio garantijų fondas

43 951

43 951

43 527

43 527

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

13 541

13 541

13 149

13 149

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

35 178

35 178

30 230

30 230

Europos socialinis fondas

Europos socialinis fondas

11 218

11 218

11 935

11 935

Kita

Kita

2 608

2 608

2 826

2 826

Iš viso

Iš viso

106 495

106 495

101 666

101 666

Padidėjimas daugiausia susijęs su sanglaudos politika (ERPF, SF), pagal kurią beveik visos išlaidos yra susijusios su dabartiniu programavimo laikotarpiu, o per jį programos toliau įgyvendinamos.

Kitas išlaidas daugiausia sudaro: Prieglobsčio ir migracijos fondas (0,6 mlrd. EUR), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (0,5 mlrd. EUR), Vidaus saugumo fondas (0,4 mlrd. EUR), Europos Sąjungos solidarumo fondas (0,4 mlrd. EUR) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (0,7 mlrd. EUR). Sumažėjimas, palyginti su praėjusiais metais, daugiausia susijęs su Europos Sąjungos solidarumo fondu.

3.10.   TIESIOGINIS VALDYMAS

TIESIOGINIS VALDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Išmokėta Komisijos | 8 435 | 8 120 |
| Išmokėta ES vykdomųjų įstaigų | 10 095 | 8 964 |
| Išmokėta patikos fondų | 412 | 468 |
| Iš viso | 18 942 | 17 551 |

mln. EUR

2019

2018

Išmokėta Komisijos

Išmokėta Komisijos

8 435

8 435

8 120

8 120

Išmokėta ES vykdomųjų įstaigų

Išmokėta ES vykdomųjų įstaigų

10 095

10 095

8 964

8 964

Išmokėta patikos fondų

Išmokėta patikos fondų

412

412

468

468

Iš viso

Iš viso

18 942

18 942

17 551

17 551

Šios sumos daugiausia susijusios su mokslinių tyrimų politikos įgyvendinimu (7,7 mlrd. EUR), Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) transporto dalimi (3,1 mlrd. EUR), vystomojo bendradarbiavimo priemone (1,4 mlrd. EUR), Europos kaimynystės politika (1,1 mlrd. EUR).

Tiesioginio valdymo išlaidų, kurias patyrė ES vykdomosios įstaigos, padidėjimas daugiausia (0,8 mlrd. EUR) susijęs su Inovacijų ir tinklų programų vykdomąja įstaiga (INEA), o didžiausia šios įstaigos išlaidų dalis teko EITP transporto daliai. Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) transportui yra finansavimo priemonė, kuria įgyvendinama Europos transporto infrastruktūros politika ir siekiama kurti naują arba modernizuoti ir (arba) rekonstruoti esamą transporto infrastruktūrą Europoje.

3.11.   NETIESIOGINIS VALDYMAS

NETIESIOGINIS VALDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Išmokėta kitų ES agentūrų ir įstaigų | 3 131 | 3 396 |
| Išmokėta trečiųjų šalių | 637 | 679 |
| Išmokėta tarptautinių organizacijų | 3 448 | 3 337 |
| Patirtos kitų subjektų | 2 875 | 3 569 |
| Iš viso | 10 091 | 10 981 |

mln. EUR

2019

2018

Išmokėta kitų ES agentūrų ir įstaigų

Išmokėta kitų ES agentūrų ir įstaigų

3 131

3 131

3 396

3 396

Išmokėta trečiųjų šalių

Išmokėta trečiųjų šalių

637

637

679

679

Išmokėta tarptautinių organizacijų

Išmokėta tarptautinių organizacijų

3 448

3 448

3 337

3 337

Patirtos kitų subjektų

Patirtos kitų subjektų

2 875

2 875

3 569

3 569

Iš viso

Iš viso

10 091

10 091

10 981

10 981

Iš netiesioginių valdymo išlaidų 4,2 mlrd. EUR suma susijusi su išorės veiksmais (daugiausia pasirengimo narystei, humanitarinės pagalbos, tarptautinio bendradarbiavimo ir kaimynystės srityse). Dar 5,8 mlrd. EUR skirta Europos konkurencingumui didinti (mokslinių tyrimų, palydovinės navigacijos sistemų ir švietimo srityse). Kitų subjektų patirtų išlaidų sumažėjimas daugiausia susijęs su švietimu („Erasmus“).

3.12.   DARBUOTOJŲ IR PENSIJŲ IŠLAIDOS

DARBUOTOJŲ IR PENSIJŲ IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Išlaidos darbuotojams | 6 692 | 6 454 |
| Pensijų išlaidos | 4 674 | 4 476 |
| Iš viso | 11 366 | 10 929 |

mln. EUR

2019

2018

Išlaidos darbuotojams

Išlaidos darbuotojams

6 692

6 692

6 454

6 454

Pensijų išlaidos

Pensijų išlaidos

4 674

4 674

4 476

4 476

Iš viso

Iš viso

11 366

11 366

10 929

10 929

Pensijų išlaidos apima tam tikrus pokyčius, atsiradusius atlikus išmokų darbuotojams įsipareigojimų, išskyrus aktuarines prielaidas, aktuarinį vertinimą. Todėl jos neatspindi faktinių metų pensijų išmokų, kurios yra daug mažesnės.

3.13.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

FINANSINĖS IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Palūkanų išlaidos: | | |
| pasiskolintos lėšos | 1 174 | 1 260 |
| kita | 23 | 26 |
| Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo | 105 | 126 |
| Nuostolis dėl tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų, kaip pertekliaus arba deficito | 57 | 95 |
| Finansinė nuoma | 70 | 73 |
| Parduoti laikomo finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai | 19 | 25 |
| Realizuoti nuostoliai dėl parduoti laikomo finansinio turto | 7 | 21 |
| Kita | 36 | 50 |
| Iš viso | 1 491 | 1 677 |

mln. EUR

2019

2018

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

pasiskolintos lėšos

pasiskolintos lėšos

1 174

1 174

1 260

1 260

kita

kita

23

23

26

26

Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo

Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo

105

105

126

126

Nuostolis dėl tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų, kaip pertekliaus arba deficito

Nuostolis dėl tikrąja verte vertinamo finansinio turto arba įsipareigojimų, kaip pertekliaus arba deficito

57

57

95

95

Finansinė nuoma

Finansinė nuoma

70

70

73

73

Parduoti laikomo finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai

Parduoti laikomo finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai

19

19

25

25

Realizuoti nuostoliai dėl parduoti laikomo finansinio turto

Realizuoti nuostoliai dėl parduoti laikomo finansinio turto

7

7

21

21

Kita

Kita

36

36

50

50

Iš viso

Iš viso

1 491

1 491

1 677

1 677

Su pasiskolintomis lėšomis susijusias palūkanų išlaidos iš esmės atitinka paskoloms finansinei paramai taikytų palūkanų pajamas (kompensaciniai sandoriai).

3.14.   KITOS IŠLAIDOS

KITOS IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Administracinės ir IT išlaidos | 2 540 | 2 313 |
| Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos | 1 630 | 1 608 |
| Atidėjinių koregavimas | 1 294 | 923 |
| Užsienio valiutos keitimo nuostoliai | 343 | 341 |
| Veiklos nuomos išlaidos | 442 | 424 |
| Teisingumo Teismo sumažintos baudos | 91 | 1 |
| Kita | 769 | 598 |
| Iš viso | 7 109 | 6 208 |

mln. EUR

2019

2018

Administracinės ir IT išlaidos

Administracinės ir IT išlaidos

2 540

2 540

2 313

2 313

Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos

Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos

1 630

1 630

1 608

1 608

Atidėjinių koregavimas

Atidėjinių koregavimas

1 294

1 294

923

923

Užsienio valiutos keitimo nuostoliai

Užsienio valiutos keitimo nuostoliai

343

343

341

341

Veiklos nuomos išlaidos

Veiklos nuomos išlaidos

442

442

424

424

Teisingumo Teismo sumažintos baudos

Teisingumo Teismo sumažintos baudos

91

91

1

1

Kita

Kita

769

769

598

598

Iš viso

Iš viso

7 109

7 109

6 208

6 208

Į administracines ir IT išlaidas yra įtrauktos šios su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusios išlaidos:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Mokslinių tyrimų išlaidos | 398 | 385 |
| Nekapitalizuotos technologinės plėtros išlaidos | 119 | 106 |
| Iš viso | 517 | 491 |

mln. EUR

2019

2018

Mokslinių tyrimų išlaidos

Mokslinių tyrimų išlaidos

398

398

385

385

Nekapitalizuotos technologinės plėtros išlaidos

Nekapitalizuotos technologinės plėtros išlaidos

119

119

106

106

Iš viso

Iš viso

517

517

491

491

3.15.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS (DFP) IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS (DFP) IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pažangus ir integracinis augimas | Tvarus augimas | Saugumas ir pilietybė | Europos vaidmuo pasaulyje | Administravimas | Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai (5) | Iš viso |
| BNP ištekliai | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| PVM | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Baudos | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Susigrąžintos išlaidos | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Kita | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Pajamos iš neprekybinių operacijų | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Finansinės pajamos | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Kita | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Pajamos iš prekybinių operacijų | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Visos pajamos | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Išlaidos, patirtos valstybių narių: | | | | | | | |
| EŽŪGF | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| ERPF ir Sanglaudos fondas | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESF | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Kita | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Patirtos EB, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Patirtos kitų subjektų | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Darbuotojų ir pensijų išlaidos | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Finansinės išlaidos | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Kitos išlaidos | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Visos išlaidos | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Ekonominis metų rezultatas | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

mln. EUR

Pažangus ir integracinis augimas

Tvarus augimas

Saugumas ir pilietybė

Europos vaidmuo pasaulyje

Administravimas

Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai (5)

5

Iš viso

BNP ištekliai

BNP ištekliai

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

PVM

PVM

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Baudos

Baudos

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Susigrąžintos išlaidos

Susigrąžintos išlaidos

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Kita

Kita

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Pajamos iš neprekybinių operacijų

Pajamos iš neprekybinių operacijų

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Finansinės pajamos

Finansinės pajamos

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Kita

Kita

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Pajamos iš prekybinių operacijų

Pajamos iš prekybinių operacijų

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Visos pajamos

Visos pajamos

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Išlaidos, patirtos valstybių narių:

Išlaidos, patirtos valstybių narių:

EŽŪGF

EŽŪGF

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

ERPF ir Sanglaudos fondas

ERPF ir Sanglaudos fondas

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESF

ESF

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Kita

Kita

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Patirtos EB, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų

Patirtos EB, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Patirtos kitų subjektų

Patirtos kitų subjektų

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Finansinės išlaidos

Finansinės išlaidos

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Kitos išlaidos

Kitos išlaidos

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Visos išlaidos

Visos išlaidos

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Pajamų ir išlaidų pateikimas pagal DFP išlaidų kategorijas yra grindžiamas sąmata, nes ne visi įsipareigojimai yra susieti su DFP išlaidų kategorija.

4.   NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR TURTAS

4.1.   NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

Neapibrėžtieji įsipareigojimai – dėl praeities įvykių galintys atsirasti ES mokėjimų įsipareigojimai arba prisiimti teisiškai privalomi įsipareigojimai, kurie priklausys nuo ES nevisiškai kontroliuojamų būsimų įvykių. Jie daugiausia susiję su suteiktomis finansinėmis garantijomis (paskoloms ir finansinės paramos programoms) ir teisine rizika. Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai, išskyrus susijusius su baudomis ir garantijomis, kurias dengia fondai (žr. 2.4.1 pastabą), būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto (taigi ir iš valstybių narių).

2.4.1

4.1.1.   
  Biudžeto garantijos

Biudžeto garantijos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Viršutinė riba | Pasirašyta | Išmokėta suma | Viršutinė riba | Pasirašyta | Išmokėta suma |
| EIB išorės skolinimo įgaliojimo garantijos | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| ESIF garantija | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| EDVF garantija | 50 | — | — | — | — | — |
| Iš viso | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Viršutinė riba

Pasirašyta

Išmokėta suma

Viršutinė riba

Pasirašyta

Išmokėta suma

EIB išorės skolinimo įgaliojimo garantijos

EIB išorės skolinimo įgaliojimo garantijos

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

ESIF garantija

ESIF garantija

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

EDVF garantija

EDVF garantija

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso

Iš viso

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodomas ES biudžeto pozicijos, susijusios su galimais būsimais mokėjimais, susietais su EIB grupei arba kitoms finansų įstaigoms suteiktomis garantijomis, dydis. Išmokėtos sumos – galutiniams paramos gavėjams jau suteiktos sumos, o pasirašytos sumos apima šias išmokėtas lėšas ir su paramos gavėjais arba finansų tarpininkais jau pasirašytus susitarimus, pagal kuriuos lėšos dar neišmokėtos (15 762 mln. EUR). Viršutinė riba reiškia visą garantiją iš ES, taigi ir iš jos valstybių narių, biudžeto, kurią įsipareigota padengti, nes siekiant atskleisti didžiausią riziką, su kuria ES susiduria 2019 m. gruodžio 31 d., taip pat reikia įtraukti operacijas, kurias leista pasirašyti, bet kurios dar nepasirašytos (10 365 mln. EUR). Sumos pateikiamos atėmus toms programoms pripažintus finansinius atidėjinius arba finansinius įsipareigojimus.

EIB išorės skolinimo įgaliojimo garantijos

EIB išorės skolinimo įgaliojimo garantijos

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims. 2019 m. gruodžio 31 d. negrąžintos paskolos, kurioms taikoma ES garantija, iš viso sudarė 20 014 mln. EUR (2018 m. – 20 510 mln. EUR). ES biudžeto garantijos:

| — | 19 074 mln. EUR (2018 m. – 19 360 mln. EUR iš Išorės veiksmų garantijų fondo (žr. 2.4.1 pastabą) ir |
| --- | --- |

—

19 074 mln. EUR (2018 m. – 19 360 mln. EUR iš Išorės veiksmų garantijų fondo (žr. 2.4.1 pastabą) ir

2.4.1

| — | 940 mln. EUR (2018 m. – 1 150 mln. EUR) tiesiogiai paskoloms, suteiktoms valstybėms narėms iki jų įstojimo į ES. |
| --- | --- |

—

940 mln. EUR (2018 m. – 1 150 mln. EUR) tiesiogiai paskoloms, suteiktoms valstybėms narėms iki jų įstojimo į ES.

Be pirmiau nurodytos išmokėtos 20 014 mln. EUR sumos, ES garantuoja dar 161 mln. EUR negrąžintų paskolų Sirijai, kurioms numatyti atidėjiniai, ir 20 mln. EUR sumą, pripažintą finansinės garantijos įsipareigojimu pagal EIB ekonominio atsparumo iniciatyvos privatųjį įgaliojimą (žr. toliau).

Po 2007 m. pasirašytų sutarčių atveju ES išorės skolinimo įgaliojimo garantija, susijusi su EIB suteiktomis paskolomis, negali viršyti 65 % neapmokėtos sumos (2007–2013 m. ir 2014–2020 m. laikotarpiai). Iki 2007 m. sudarytų susitarimų atveju ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies, kuri daugeliu atvejų yra 65 %, bet gali būti ir 70 %, 75 % arba 100 %. Nepasiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai.

Pagal Sprendimą (ES) 2018/412 (17) iki 2,3 mlrd. EUR skiriama naujam privačiojo sektoriaus skolinimo įgaliojimui projektams, skirtiems ilgalaikiam pabėgėlių, migrantų, priimančiųjų ir tranzito bendruomenių ekonominiam atsparumui didinti pagal EIB atsparumo iniciatyvą. 2019 m. EIB išmokėjo pirmąsias EIB atsparumo iniciatyvos privataus įgaliojimo operacijų lėšas. Sąjungos biudžetui atlyginama už riziką, susijusią su garantijomis, suteiktomis EIB finansavimo operacijoms pagal atsparumo iniciatyvos privatųjį įgaliojimą, todėl EIB atsparumo iniciatyvos privačiojo įgaliojimo garantija apskaitoma kaip finansinės garantijos įsipareigojimas (žr. 2.11.3 pastabą).

17

2.11.3

ES garantijų mokėjimus vykdo Išorės veiksmų garantijų fondas (žr. 2.4.1 pastabą). 2019 m. iš Išorės veiksmų garantijų fondo pagal reikalavimus mokėti pagal garantiją išmokėta 55 mln. EUR. (2018 m. – 56 mln. EUR).

2.4.1

Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantija

Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantija

ESIF yra iniciatyva, kuria siekiama didinti EIB grupės pajėgumą prisiimti riziką, sudarant sąlygas EIB padidinti savo investicijas ES. ESIF tikslas – remti papildomas investicijas ES ir mažųjų įmonių galimybes gauti finansavimą. Pagal ES ir EIB susitarimą (toliau – ESIF susitarimas) ES biudžete numatyta iki 26 mlrd. EUR garantija (toliau – ESIF ES garantija), siekiant apsaugoti EIB nuo galimų nuostolių, kuriuos jis gali patirti dėl savo finansavimo ir investavimo operacijų.

ESIF operacijos vykdomos pagal dvi linijas: EIB įgyvendinamą infrastruktūros ir inovacijų liniją (II liniją) (ESIF ES garantija sudarė 19,5 mlrd. EUR) ir EIF įgyvendinamą MVĮ liniją (MVĮ liniją) (ESIF ES garantija siekė 6,5 mlrd. EUR). Abi šios linijos turi skolos portfelį ir nuosavo kapitalo portfelį. EIF vykdo veiklą pagal susitarimą su EIB, remdamasis EIB garantija, kuriai pačiai taikoma priešpriešinė ESIF ES garantija pagal ESIF susitarimą.

ES ir EIB tenka konkrečios atskiros funkcijos ESIF veikloje. ESIF yra įsteigtas kaip EIB dalis, o šis finansuoja operacijas (skolos ir nuosavo kapitalo investicijas) ir tuo tikslu skolinasi reikalingas lėšas kapitalo rinkose. EIB savarankiškai priima investicinius sprendimus ir valdo operacijas laikydamasis savo taisyklių ir procedūrų. ES suteikia garantiją toms operacijoms ir padengia EIB patirtus nuostolius iki šios garantijos viršutinės ribos.

Siekiant užtikrinti, kad ESIF investicijos būtų orientuotos į konkretų tikslą – spręsti rinkos nepakankamumo problemas, ir kad joms būtų galima taikyti ES garantijos apsaugą, sukurta specialiai tam skirta valdymo struktūra, be kita ko, nepriklausomų ekspertų investicijų komitetas, kuris nagrinėja kiekvieną EIB pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją pasiūlytą projektą, ar jis atitinka ES garantijos taikymo reikalavimus, ir ESIF valdančioji taryba, užtikrinanti programos priežiūrą.

Kadangi kontrolės kriterijai ir apskaitos reikalavimai dėl konsolidavimo pagal ES apskaitos taisykles (ir TVSAS) netenkinami, susijęs garantuotas turtas nėra apskaitomas ES konsoliduotosiose metinėse finansinėse ataskaitose.

ES garantija, suteikta EIB grupei pagal ESIF, yra apskaitoma kaip finansinės garantijos įsipareigojimas II linijos skolų portfelio atveju (žr. 2.11.3 pastabą), kaip finansinis atidėjinys MVĮ linijos skolų portfelio atveju ir kaip išvestinė finansinė priemonė (tikrąja verte vertinamas finansinis turtas arba įsipareigojimas kaip perteklius arba deficitas) abiejų nuosavybės vertybinių popierių portfelių atveju (žr. 2.4.2 pastabą). Be to, šioje pastaboje atskleidžiamas neapibrėžtasis įsipareigojimas, susijęs su suteikta ESIF garantija. Į ESIF neapibrėžtąjį įsipareigojimą įeina programų COSME, „Horizontas 2020“, Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonės ir EaSI operacijos, kurioms taikoma ESIF ES garantija pagal MVĮ linijos skolų portfelį, ir jis yra pateikiamas atskaičius 74 mln. EUR finansinių atidėjinių, pripažintų šiam portfeliui, kaip nurodyta kategorijoje „Finansiniai atidėjiniai“2.10 pastaboje.

2.11.3

2.4.2

2.10

ES garantijos mokėjimus, kurie nedengiami iš ES pajamų, kurios kredituojamos ESIF atsiskaitomojoje sąskaitoje EIB, atlieka ESIF garantijų fondas (žr. 2.4.1 pastabą). 2019 m. iš ESIF garantijų fondo pagal reikalavimus pagal garantiją neišmokėta jokių sumų (2018 m. – 61 mln. EUR).

2.4.1

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

EDVF reglamentu įsteigtas Europos darnaus vystymosi fondas yra iniciatyva, kuria siekiama remti investicijas Afrikoje ir Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse, siekiant prisidėti prie darnaus vystymosi ir šalinti konkrečias pagrindines socialines ir ekonomines migracijos priežastis. Pagal EDVF reglamentą ES turėtų suteikti įgyvendinantiesiems partneriams 1,5 mlrd. EUR garantijų (papildomai padidintų išorės įnašais) jų investavimo ir finansavimo operacijoms, kad būtų sumažinta jų investavimo rizika. EDVF garantiją užtikrina EDVF garantijų fondas (žr. 2.4.1 pastabą). 2019 m. gruodžio 31 d. vienas EDVF garantijos susitarimas „Investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energiją didinimo sistema“ įsigaliojo, tačiau įgyvendinantysis partneris, ERPB, nepasirašė jokių pagrindinių finansavimo operacijų.

2.4.1

4.1.2.   
  Su finansine parama susijusios garantijos (skolinimosi ir skolinimo veikla)

Su finansine parama susijusios garantijos (skolinimosi ir skolinimo veikla)

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Panaudota | Nepanaudota | Iš viso | Panaudota | Nepanaudota | Iš viso |
| EFSM | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| MB | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| MFP | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratomas | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Iš viso | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Panaudota

Nepanaudota

Iš viso

Panaudota

Nepanaudota

Iš viso

EFSM

EFSM

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

MB

MB

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

MFP

MFP

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratomas

Euratomas

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Iš viso

Iš viso

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos atliekant kompensacinius sandorius Komisijos pasiskolintoms sumoms siekiant finansuoti skolinimą valstybėms narėms ir ES nepriklausančioms valstybėms. Šios pasiskolintos sumos ES balanse jau pripažintos kaip įsipareigojimai (žr. 2.11.1 pastabą). Tačiau, jei būtų nevykdomi įsipareigojimai, susiję su kompensacinėmis paskolomis, suteiktomis naudojant šias pasiskolintas lėšas, remiantis Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 14 straipsniu, iš ES biudžeto turėtų būti padengtos visos išlaidos, susijusios su negrąžinta suma:

2.11.1

| — | pasiskolintos lėšos šioms paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, užtikrinamos vien ES biudžeto garantijomis, |
| --- | --- |

—

pasiskolintos lėšos šioms paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, užtikrinamos vien ES biudžeto garantijomis,

| — | pasiskolintos lėšos MB paskoloms užtikrinamos vien ES biudžeto garantijomis, |
| --- | --- |

—

pasiskolintos lėšos MB paskoloms užtikrinamos vien ES biudžeto garantijomis,

| — | MFP paskolos visų pirma yra užtikrinamos Išorės veiksmų garantijų fondo garantijomis (žr. 2.4.1 pastabą) ir tada ES biudžeto garantijomis ir |
| --- | --- |

—

MFP paskolos visų pirma yra užtikrinamos Išorės veiksmų garantijų fondo garantijomis (žr. 2.4.1 pastabą) ir tada ES biudžeto garantijomis ir

2.4.1

| — | trečiųjų šalių suteiktomis garantijomis pirmiausia padengiama visa negrąžintų Euratomo paskolų suma. Garantijų fondas padengtų išorės skolinimo sumas, jei trečiųjų šalių garantų tam nepakaktų. |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių suteiktomis garantijomis pirmiausia padengiama visa negrąžintų Euratomo paskolų suma. Garantijų fondas padengtų išorės skolinimo sumas, jei trečiųjų šalių garantų tam nepakaktų.

4.1.3.   
  ES finansinėms priemonėms suteiktos garantijos

ES finansinėms priemonėms suteiktos garantijos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| „Horizontas 2020“ | 1 584 | 1 467 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė | 110 | 642 |
| Europos infrastruktūros tinklų priemonė | 684 | 579 |
| Kita | 38 | 29 |
| Iš viso | 2 416 | 2 717 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

„Horizontas 2020“

„Horizontas 2020“

1 584

1 584

1 467

1 467

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

110

110

642

642

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

684

684

579

579

Kita

Kita

38

38

29

29

Iš viso

Iš viso

2 416

2 416

2 717

2 717

Kaip nurodyta FR 210 straipsnio 1 dalyje, su finansine priemone susijusios biudžeto išlaidos ir ES finansinė atsakomybė jokiu būdu neviršija tai priemonei paskirto atitinkamo biudžetinio įsipareigojimo sumos, taip pašalinant neapibrėžtųjų įsipareigojimų biudžete galimybę. Iš tiesų tai reiškia, kad šie įsipareigojimai turi atitiktinį įrašą balanso turto pusėje arba juos padengia į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai. Pirmiau pateikti neapibrėžtieji įsipareigojimai yra nurodyti atėmus finansinius atidėjinius ir finansinius įsipareigojimus, pripažintus šioms priemonėms (žr. 2.10 ir 2.11.2 pastabas).

2.10

2.11.2

4.1.4.   
  Teismo bylos

Teismo bylos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Baudos | 3 128 | 3 187 |
| Žemės ūkis | 199 | 653 |
| Sanglauda | 341 | 26 |
| Kita | 2 137 | 1 867 |
| Iš viso | 5 805 | 5 732 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Baudos

Baudos

3 128

3 128

3 187

3 187

Žemės ūkis

Žemės ūkis

199

199

653

653

Sanglauda

Sanglauda

341

341

26

26

Kita

Kita

2 137

2 137

1 867

1 867

Iš viso

Iš viso

5 805

5 805

5 732

5 732

Baudos

Baudos

Šios sumos daugiausia susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurias baudas gavusios įmonės laikinai sumokėjo ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus teikiamas. Neapibrėžtasis įsipareigojimas išliks tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu arba kol nepasibaigs apskundimo terminas. Iš laikinųjų mokėjimų uždirbtos palūkanos įtrauktos į ekonominį metų rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

Jei ES pralaimėtų kurią nors iš bylų, susijusių su skirtomis baudomis, sumos, kurios buvo laikinai gautos, būtų grąžintos įmonėms, nedarant poveikio biudžetui. Baudų suma pripažįstama kaip biudžeto pajamos tik kai baudos tampa galutinės (FR 107 straipsnis).

Žemės ūkis

Žemės ūkis

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF ir kaimo plėtros sprendimais dėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės.

Sanglauda

Sanglauda

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, susiję su ieškiniais pagal sanglaudos politiką, kol nenustatyta žodinio bylos nagrinėjimo data arba nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Padidėjimas susijęs su dviem atvejais dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų ir valstybių narių sąskaitų.

Kitos teismo bylos

Kitos teismo bylos

Ši išlaidų kategorija susijusi su šiuo metu ES pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal SESV 340 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti, kad institucija padarė pakankamai sunkų teisinės normos, kuria asmenims suteikiamos teisės, pažeidimą, kad ieškovas patyrė realią žalą ir kad yra tiesioginis priežastinis ryšys tarp neteisėto veiksmo ir žalos. 2019 m. suma (kaip ir 2018 m.) daugiausia susijusi su ieškiniu Komisijai dėl žalos atlyginimo dėl sprendimo uždrausti susijungimą, kai, nesant patikimo įvertinimo, atskleista suma yra susijusi su prašoma suma. 2019 m. padidėjimas susijęs su ieškiniais dėl žalos atlyginimo dėl Komisijos deleguotojo reglamento, kurį Bendrasis Teismas panaikino.

4.2.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Gautos garantijos: | | |
| įvykdymo garantijos | 349 | 321 |
| kitos garantijos | 16 | 19 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 65 | 25 |
| Iš viso | 430 | 366 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Gautos garantijos:

Gautos garantijos:

įvykdymo garantijos

įvykdymo garantijos

349

349

321

321

kitos garantijos

kitos garantijos

16

16

19

19

Kitas neapibrėžtasis turtas

Kitas neapibrėžtasis turtas

65

65

25

25

Iš viso

Iš viso

430

430

366

366

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus.

5.   BIUDŽETINIAI IR TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Šioje pastaboje pateikiama informacija apie biudžeto procedūrą ir būsimus finansavimo poreikius, o ne apie įsipareigojimus 2019 m. gruodžio 31 d.

Daugiamete finansine programa (DFP), dėl kurios susitarė valstybės narės, apibrėžiamos programos ir nustatomos įsipareigojimų asignavimų išlaidų kategorijų viršutinės ribos ir bendra mokėjimų asignavimų suma, kurios neviršydama ES gali prisiimti biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus ir atlikti mokėjimus per 7 metų laikotarpį (žr. 1.1 lentelę biudžeto vykdymo ataskaitų pastabose).

DFP viršutines ribas patvirtino Taryba (valstybės narės) Europos Parlamentui pritarus, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (18) dėl BŽŪP finansavimo 16 straipsnyje tiesiogiai susiejama EŽŪGF išlaidų metinė viršutinė riba ir DFP reglamentas. Europos Parlamentas ir Taryba taip pat priėmė atitinkamus pagrindinius teisės aktus dėl EŽŪGF išlaidų, kuriuose nustatytos kiekvienos valstybės narės išlaidos visam 2014–2020 m. laikotarpiui.

18

Teisiniai įsipareigojimai atitinka pasirašytas programas, projektus, susitarimus arba sutartis, todėl yra teisiškai privalomi Europos Sąjungai. Teisinis įsipareigojimas – tai veiksmas, kuriuo leidimus suteikiantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą (skirtą ES), dėl kurio yra mokamos lėšos (FR 2 straipsnio 37 dalis).

Biudžetinis įsipareigojimas yra iš esmės prisiimamas prieš teisinį įsipareigojimą, tačiau kai kurių daugiamečių programų ir (arba) projektų atveju yra priešingai: atitinkami biudžetiniai įsipareigojimai vykdomi per kelerius metus kasmetinėmis išmokų dalimis, jei taip numatyta pagrindiniame teisės akte. Pavyzdžiui, sanglaudos politikos atveju, Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (19)) 76 straipsnyje numatyta, kad Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama programa, yra teisinis įsipareigojimas, kaip jis suprantamas Finansiniame reglamente, tačiau Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos programos 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi kiekvienam fondui skirtomis metinėmis išmokomis. Panašių nuostatų gali būti ir kituose teisiniuose pagrinduose. Dėl šios priežasties gali būti sumų, kurias ES teisiškai įsipareigojo sumokėti, tačiau biudžetinio įsipareigojimo dar neprisiėmė (žr. 5.2 ir 5.3 pastabas).

19

5.2

5.3

Jei biudžetinis įsipareigojimas jau prisiimtas, tačiau paskesni mokėjimai dar neatlikti, dar neįvykdytų įsipareigojimų suma vadinama dar neįvykdytais įsipareigojimais. Tai gali būti pasirašytos programos arba projektai, dažnai daugiamečiai, kurių mokėjimai bus atliekami tik vėlesniais metais. Jie reiškia būsimų metų mokėjimų įsipareigojimus. Kadangi finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamuoju principu, o biudžeto vykdymo ataskaitos rengiamos remiantis grynųjų pinigų principu, dalis bendros neišmokėtos sumos (neįvykdytų įsipareigojimų) jau buvo įtraukta į apskaitą ir balanse pripažinta kaip įsipareigojimas (žr. 2.12 ir 2.13 pastabas). Šios išlaidos apskaičiuojamos remiantis gautais prašymais kompensuoti išlaidas ir (arba) sąskaitomis faktūromis arba apytikriai apskaičiuotomis programos arba projekto įgyvendinimo išlaidomis, jei iki finansinių ataskaitų sudarymo datos ES dar nebuvo pateikta jokių prašymų (žr. 5.1 pastabą). Įsipareigojimo pripažinimas balanse panaikinamas atlikus su neįvykdytais įsipareigojimais susijusius mokėjimus. Dar neįtraukta į apskaitą neįvykdytų įsipareigojimų dalis neįtraukiama į įsipareigojimus, o nurodoma toliau.

2.12

2.13

5.1

Taigi, toliau nurodomos sumos 2019 m. gruodžio 31 d., kurias ES įsipareigojo sumokėti vykdydama sutartinius susitarimus ir kurias dėl to numatoma finansuoti iš būsimų ES biudžetų.

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Pagal pasidalijamojo valdymo principą ir dabartinę DFP prisiimti teisiniai įsipareigojimai, kurie dar nevykdomi | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Reikšmingi teisiniai įsipareigojimai kitose srityse | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Iš viso | | 336 459 | 397 845 |

mln. EUR

Pastaba

2019 12 31

2018 12 31

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Pagal pasidalijamojo valdymo principą ir dabartinę DFP prisiimti teisiniai įsipareigojimai, kurie dar nevykdomi

Pagal pasidalijamojo valdymo principą ir dabartinę DFP prisiimti teisiniai įsipareigojimai, kurie dar nevykdomi

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Reikšmingi teisiniai įsipareigojimai kitose srityse

Reikšmingi teisiniai įsipareigojimai kitose srityse

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Iš viso

Iš viso

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1.   Į APSKAITĄ DAR NEĮTRAUKTI NEĮVYKDYTI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į APSKAITĄ DAR NEĮTRAUKTI NEĮVYKDYTI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai | 249 686 | 235 836 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

249 686

249 686

235 836

235 836

Nurodyta suma gauta iš 297 693 mln. EUR neįvykdyto biudžetinio įsipareigojimo (žr. biudžeto vykdymo ataskaitų pastabų 4.4 lentelę) atėmus susijusias sumas, kurios balanse buvo nurodytos kaip įsipareigojimai, o finansinės veiklos ataskaitoje – kaip išlaidos. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Kaip paaiškinta pirmiau, tai įprasta daugiamečių programų pasekmė.

Reikėtų pažymėti, kad 2019 m. gruodžio 31 d. nesumokėti išankstinio finansavimo avansai iš viso sudarė 51 mlrd. EUR (žr. 2.5 pastabą). Tai reiškia biudžetinius įsipareigojimus, kurie buvo sumokėti, taip sumažinant neįvykdytus įsipareigojimus, tačiau sumokėtos sumos vis tiek yra laikomos priklausančiomis ES, o ne paramos gavėjui, kol neįvykdomi atitinkami sutartiniai įsipareigojimai. Todėl jie yra kaip pirmiau nurodyti neįvykdyti įsipareigojimai – dar neįtraukti į apskaitą.

2.5

5.2.   PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ IR DABARTINĘ DFP PRISIIMTI TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI, KURIE DAR NEVYKDOMI

PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ IR DABARTINĘ DFP PRISIIMTI TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI, KURIE DAR NEVYKDOMI

| mln. EUR |
| --- |
| Fondai | 2014–2020 m. finansinė programa (A) | Teisiniai įsipareigojimai pagal naujausią Komisijos sprendimą (B) | Biudžeto įsipareigojimai, įskaitant panaikintus įsipareigojimus (C) | Teisiniai įsipareigojimai, kurie dar nevykdomi (B – C) |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Europos socialinis fondas | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė | — | — | — | — |
| Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| 1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Prieglobsčio ir migracijos fondas | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Vidaus saugumo fondas | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Iš viso | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

mln. EUR

Fondai

2014–2020 m. finansinė programa (A)

Teisiniai įsipareigojimai pagal naujausią Komisijos sprendimą (B)

Biudžeto įsipareigojimai, įskaitant panaikintus įsipareigojimus (C)

Teisiniai įsipareigojimai, kurie dar nevykdomi (B – C)

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Europos socialinis fondas

Europos socialinis fondas

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė

—

—

—

—

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI

1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI

2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Prieglobsčio ir migracijos fondas

Prieglobsčio ir migracijos fondas

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Vidaus saugumo fondas

Vidaus saugumo fondas

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ

3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Iš viso

Iš viso

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Tai teisiniai įsipareigojimai, kuriuos ES įsipareigojo sumokėti, kai patvirtino veiksmų programas, susijusias su pasidalijamuoju valdymu. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, yra finansavimo sprendimas pagal FR 110 straipsnį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą.

Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 76 straipsnyje Europos struktūriniams ir investicijų fondams (ESI fondams) nustatyta:

„Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos programos 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi kiekvienam fondui skirtomis metinėmis išmokomis. Biudžetiniai įsipareigojimai, susiję su kiekvienos programos veiklos lėšų rezervu, vykdomi atskirai nuo likusių programai skirtų asignavimų.“

Pirmiau pateiktoje lentelėje apžvelgiami teisiniai ir biudžetiniai įsipareigojimai, susiję su 2014–2020 m. DFP 1B, 2 ir 3 išlaidų kategorijomis. Lentelėje visų pirma atskleidžiamos visos DFP sumos, dėl kurių balsuota per laikotarpį (A skiltis). B skiltyje nurodyti ES metų pabaigoje prisiimti teisiniai įsipareigojimai. Kai kurie iš jų dar neįtraukti į biudžetinius įsipareigojimus. C skiltyje pateikiami biudžetiniai įsipareigojimai, jau prisiimti pirmiau minėtiems teisiniams įsipareigojimams padengti. Šių dviejų skilčių skirtumas reiškia nesumokėtas sumas, dėl kurių ES priims biudžetinį įsipareigojimą ir jas tada sumokės po 2019 m. gruodžio 31 d. Artėjant DFP laikotarpio pabaigai, teisinių ir biudžetinių įsipareigojimų skirtumas gerokai sumažėja (72,8 mlrd. EUR, palyginti su 143,8 mlrd. EUR 2018 m.).

5.3.   REIKŠMINGI TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI KITOSE SRITYSE

REIKŠMINGI TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI KITOSE SRITYSE

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 | 2018 12 31 |
| Europos infrastruktūros tinklų priemonė | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| „Copernicus“ | 601 | 1 267 |
| GALILEO | 438 | 493 |
| Žuvininkystės susitarimai | 223 | 46 |
| Veiklos nuomos įsipareigojimai | 2 535 | 2 352 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 788 | 924 |
| Iš viso | 13 941 | 18 126 |

mln. EUR

2019 12 31

2018 12 31

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

„Copernicus“

„Copernicus“

601

601

1 267

1 267

GALILEO

GALILEO

438

438

493

493

Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

223

223

46

46

Veiklos nuomos įsipareigojimai

Veiklos nuomos įsipareigojimai

2 535

2 535

2 352

2 352

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

788

788

924

924

Iš viso

Iš viso

13 941

13 941

18 126

18 126

Šios sumos reiškia ilgalaikius teisinius įsipareigojimus, kurie metų pabaigoje dar nebuvo padengti biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Šie privalomi įsipareigojimai bus įtraukti į būsimų metų biudžetus kaip metinės įmokos ir sumokėti.

Pagal FR 112 straipsnio 2 dalį tam tikros svarbios programos (žr. toliau) gali būti vykdomos naudojant metines įmokas. Tai leidžia ES prisiimti teisinius įsipareigojimus (pasirašyti dotacijos susitarimus, susitarimus dėl įnašo ir viešojo pirkimo sutartis), viršijančius turimus konkrečių metų įsipareigojimų asignavimas. Todėl jau gali būti įsipareigota skirti didelę dabartinei DFP skirtos asignavimų sumos dalį. Tai visų pirma taikoma toliau aprašytoms programoms.

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

Per EITP teikiama finansinė parama transeuropiniams tinklams, siekiant remti bendro intereso projektus transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros sektoriuose. Su EITP programa susiję teisiniai įsipareigojimai EITP transporto krypčiai apima 2014–2023 m. įgyvendinimo laikotarpį, o EITP energetikos krypčiai – iki 2024 m. gruodžio 31 d. Šių įsipareigojimų teisinis pagrindas yra 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 2010/913 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010, o jo 19 straipsnyje nustatyta, kaip naudoti metines dalis.

„Copernicus“

„Copernicus“

„Copernicus“ yra Europos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa. Dar žr. 2.2 pastabą. Šie įsipareigojimai prisiimti laikotarpiui iki 2020 m. Remdamasi 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (20), Komisija pasirašė susitarimus dėl įnašo su Europos kosmoso agentūra (EKA), EUMETSAT, „Mercator“ ir Europos vidutinės trukmės orų prognozės centru. Pagal Reglamento (ES) Nr. 377/2014 8 straipsnį leidžiamos metinės įmokos.

2.2

20

ITER – tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius

ITER – tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius

Šiais įsipareigojimais numatoma padengti būsimus ITER įrenginių finansavimo poreikius iki 2021 m. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą ir, be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Šie įsipareigojimai prisiimti pagal 2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos sprendimą 2013/791/ Euratomas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (21), ir pagal jį leidžiamos metinės įmokos. ITER buvo sukurtas, kad valdytų ir skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją, skatintų jos priimtinumą visuomenei ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną savo tikslui pasiekti. Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja ES, Kinija, Indija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija ir JAV.

21

GALILEO

GALILEO

Tai sumos, kurias įsipareigota skirti programai GALILEO pasaulinei navigacijos palydovinei sistemai kurti. Dar žr. 2.2 pastabą. Šie įsipareigojimai prisiimti laikotarpiui iki 2020 m. Remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 (22), Komisija pasirašė susitarimą dėl įnašo su EKA. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 9 straipsnį leidžiamos metinės įmokos.

2.2

22

Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus iki 2025 m. Prisiimti įsipareigojimai grindžiami Tarybos sprendimais dėl kiekvienos trečiosios šalies (pvz., ES ir Maroko Karalystės tausios žvejybos partnerystės susitarimu, jo įgyvendinimo protokolu ir prie susitarimo pridedamais laiškais (23)) ir yra laikomi konkrečiomis tarptautinėmis sutartimis su daugiametėmis teisėmis ir įsipareigojimais.

23

Veiklos nuomos įsipareigojimai

Veiklos nuomos įsipareigojimai

Mažiausios sumos, kurias įsipareigota sumokėti pagal pagrindines sutartis per likusį šių nuomos sutarčių galiojimo laikotarpį, yra tokios:

| mln. EUR |
| --- |
| | Minimalios nuomos įmokos |
| | < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Iš viso | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

mln. EUR

Minimalios nuomos įmokos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

Pastatai

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

IT medžiaga ir kita įranga

IT medžiaga ir kita įranga

10

10

26

26

9

9

45

45

Iš viso

Iš viso

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

2019 m. kovo mėn., atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės pranešimą apie ketinimą išstoti iš ES ir priėmus 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1718, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, kiek tai susiję su Europos vaistų agentūros būstinės vietos nustatymu (24), Europos vaistų agentūros (toliau – EMA) būstinė buvo perkelta iš Londono į Amsterdamą. 2019 m. liepos 2 d. agentūra pasiekė susitarimą su nuomotoju ir nuo to laiko subnuomoja jo patalpas subnuomininkui tokiomis sąlygomis, kurios atitinka pagrindinės nuomos sąlygas, įskaitant subnuomos laikotarpį, kuris tęsiasi iki EMA pagrindinės nuomos pabaigos 2039 m. birželio mėn.

24

Į pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytas sumas įeina 418 mln. EUR, kurie dar turi būti sumokėti pagal šią pagrindinės nuomos sutartį. Tikimasi, kad subnuomininkas sumokės tokią pačią mokėjimų sumą pagal neatšaukiamą subnuomą.

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Čia įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Svarbiausia čia įtraukta suma yra susijusi su Komisijos statybos sutartimi (JMO2) Liuksemburge (381 mln. EUR).

6.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta ES finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | Komisijos skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusia su finansine parama, vykdoma pasitelkus EFSM, MB, MFP ir Euratomo veiksmus, |
| --- | --- |

—

Komisijos skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusia su finansine parama, vykdoma pasitelkus EFSM, MB, MFP ir Euratomo veiksmus,

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą, |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą,

| — | turtu, turimu biudžeto garantijoms skirtuose fonduose: Išorės veiksmų garantijų fonde, ESIF garantijų fonde ir EDVF garantijų fonde, ir |
| --- | --- |

—

turtu, turimu biudžeto garantijoms skirtuose fonduose: Išorės veiksmų garantijų fonde, ESIF garantijų fonde ir EDVF garantijų fonde, ir

| — | finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš ES biudžeto. |
| --- | --- |

—

finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš ES biudžeto.

6.1.   RIZIKOS RŪŠYS

RIZIKOS RŪŠYS

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų svyravimo svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutos kurso rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika (didelės kitos kainų rizikos ES nepatiria).

Rinkos rizika

valiutos kurso rizika

palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika

| — | Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

Valiutos kurso rizika

| — | Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

—

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

Palūkanų normos rizika

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko arba paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito (pagrindinės sumos arba palūkanų arba abiejų) nemokėjimo arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą.

Kredito rizika

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

Likvidumo rizika

6.2.   RIZIKOS VALDYMO METODAI

RIZIKOS VALDYMO METODAI

Vis labiau ES biudžeto vykdymas priklauso nuo naudojamų veiksmų programos finansinių priemonių. Daugiau informacijos apie susijusias sumas pateikta 2.4.1 pastaboje.

2.4.1

Paprastai daugumos finansinių priemonių įgyvendinimas yra pavestas EIB grupei (į kurią įeina EIF) arba kitoms finansų įstaigoms pagal Komisijos ir finansų įstaigos susitarimą. Siekiant užtikrinti tinkamą ES lėšų valdymą ir su jomis susijusių ataskaitų teikimą, į susitarimus, kurie pasirašomi su šiomis finansų įstaigomis, įtraukiamos griežtos tarpininkams taikomos sąlygos ir prievolės. Kai kuriai nors priemonei skiriamas finansinis įnašas, lėšos pervedamos į konkrečiai tam tikslui Komisijos vardu atidarytą finansų įstaigos banko sąskaitą (t. y. patikos sąskaitą). Priklausomai nuo priemonės finansų įstaiga gali naudoti šioje patikos sąskaitoje esančias lėšas paskoloms teikti, skolos priemonėms leisti, investuoti į nuosavo kapitalo priemones arba reikalavimams mokėti pagal garantiją tenkinti. Paprastai finansinių priemonių pajamos turi būti grąžinamos į ES biudžetą.

Su šiomis finansinėmis priemonėmis susijusiai rizikai taikoma viršutinė riba, kuri nurodoma susitarime dėl šių priemonių ir kurią atitinkanti suma yra įtraukiama į biudžetą kaip numatyta tai priemonei. Kadangi Komisijai dažnai tenka prisiimti pirmojo nuostolio dalį ir kadangi priemonių paskirtis – finansuoti rizikingesnius gavėjus (kuriems sudėtinga gauti finansavimą iš komercinių bankų), tikėtina, kad ES biudžetas patirs tam tikrų nuostolių.

Finansinių priemonių vertinimas

Finansinių priemonių vertinimas

Toliau išvardytų klasių finansinis turtas ir įsipareigojimai nėra vertinami tikrąja verte: pinigai ir pinigų ekvivalentai, paskolos, iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos ir kiti finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota savikaina. To finansinio turto ir įsipareigojimų grynoji turto vertė laikoma pagrįstai artima jų tikrajai vertei.

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

ES vykdo skolinimosi ir skolinimo operacijas pagal atitinkamus Tarybos reglamentus, Tarybos ir EP sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, pasiskolintos lėšos ir paskolos, kuriuos taiko atitinkami veiklos padaliniai. Skolinimo operacijos finansuojamos kompensacinėmis skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų.

Iždas

Iždas

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai išdėstyti Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (iš dalies pakeistame Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2016/804 (6)) ir Finansiniame reglamente.

6

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba nacionaliniame centriniame banke. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba nacionaliniame centriniame banke. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimus ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija tose sąskaitose esančias lėšas. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimus ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija tose sąskaitose esančias lėšas.

| — | Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais. |
| --- | --- |

—

Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias pajamas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui, mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos. Indėliai

Laikinai surinktos baudos. Indėliai

Iki 2010 m. gautos sumos lieka bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, sąskaitose. Bankų atranka vykdoma laikantis konkurso tvarkos, nustatytos Finansiniame reglamente. Lėšų laikymą konkrečiuose bankuose lemia vidaus rizikos valdymo politika, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir lėšų sumos, kurias galima laikyti, proporcingai sandorio šalies nuosavybei. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

Laikinai surinktos baudos. BUFI portfelis

Laikinai surinktos baudos. BUFI portfelis

Nuo 2010 m. skirtos ir laikinai surinktos baudos investuojamos į specialiai sukurtą BUFI portfelį. Pagrindiniai portfelio tikslai – mažinti su finansų rinkomis susijusią riziką ir sudaryti vienodas sąlygas visiems subjektams, jiems taikant garantuotą grąžą, apskaičiuotą tuo pačiu pagrindu kaip apskaičiuojant nominaliąją baudų sumą. Tačiau garantuota grąža, taikoma subjektams, kuriems baudos skirtos iki naujojo Finansinio reglamento įsigaliojimo 2018 m. rugpjūčio mėn., yra lygi nuliui. Laikinai surinktų baudų turto valdymą vykdo Komisija, laikydamasi vidaus turto valdymo gairių. Parengti procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami veiklos padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

Turto valdymo tikslai – investuoti Komisijai laikinai sumokėtas baudas taip, kad:

| — | būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir |
| --- | --- |

—

būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir

| — | būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas, kartu išlaikant baudų, kurias nustatė Komisija iki naujojo Finansinio reglamento įsigaliojimo 2018 m. rugpjūčio mėn., nominaliąją sumą. |
| --- | --- |

—

būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas, kartu išlaikant baudų, kurias nustatė Komisija iki naujojo Finansinio reglamento įsigaliojimo 2018 m. rugpjūčio mėn., nominaliąją sumą.

Iš esmės investicijos gali būti tik šių kategorijų: terminuotieji indėliai valstybių narių centriniuose bankuose, valstybių valstybės skolos valdymo agentūrose, valstybiniuose arba valstybių garantuojamuose bankuose arba viršvalstybinėse institucijose, ir obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai, išleisti valstybinių arba viršvalstybinių institucijų.

Finansinės garantijos

Finansinės garantijos

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.6.1.2 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Garantijos valdomos laikantis vidaus rizikos valdymo politikos. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

2.6.1.2

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Garantijų fondo turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir EIB konvencijoje ir jos vėlesniuose pakeitimuose. Šis garantijų fondas veiklą vykdo tik eurais. Investicijos atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios užsienio valiutos kurso rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas buvo įsteigtas ESIF reglamentu – žr. 2.4.1 pastabą. Fondo turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 2016 m. sausio 21 d. Komisijos sprendime C(2016) 165. Fondą valdo Komisija, kuriai leidžiama investuoti ESIF garantijų fondo turtą finansų rinkose vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu ir laikantis atitinkamų rizikos ribojimo taisyklių. Valdomas turtas turi būti pakankamai likvidus, kad jį būtų galima panaudoti galimiems reikalavimams mokėti pagal garantiją, kartu siekiant tinkamiausio grąžos ir rizikos lygio, kuriam esant taip pat būtų užtikrintas didelis saugumas ir stabilumas.

2.4.1

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas įsteigtas pagal EDVF reglamentą (žr. 2.4.1 pastabą). EDVF garantijų fondo turtą valdo Komisija, vadovaudamasi vidaus gairėmis ir turto valdymo gairėmis, kurios yra įtrauktos į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimo C(2017) 7693 1 priedą. Komisijai leidžiama investuoti EDVF garantijų fondo turtą finansų rinkose vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu ir laikantis atitinkamų rizikos ribojimo taisyklių. Turtas valdomas taip, taip kad būtų užtikrintas pakankamas likvidumas ir būtų galima įvykdyti galimus reikalavimus mokėti pagal garantiją, kartu siekiant tinkamiausio grąžos ir rizikos lygio, kuriam esant taip pat būtų užtikrintas didelis saugumas ir stabilumas.

2.4.1

6.3.   VALIUTOS RIZIKA

VALIUTOS RIZIKA

Metų pabaigoje ES finansinėms priemonėms tenkančios valiutos rizikos grynoji pozicija

Metų pabaigoje ES finansinėms priemonėms tenkančios valiutos rizikos grynoji pozicija

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Kita | Iš viso |
| Finansinis turtas | | | | | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Paskolos
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finansiniai įsipareigojimai | | | | | | | |
| Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Mokėtinos sumos | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Iš viso | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

mln. EUR

2019 12 31

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Kita

Iš viso

Finansinis turtas

Finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Paskolos
   (7)

Paskolos

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Iš viso

Iš viso

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| mln. EUR |
| --- |
| | 2018 12 31 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Kita | Iš viso |
| Finansinis turtas | | | | | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Paskolos
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finansiniai įsipareigojimai | | | | | | | |
| Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Mokėtinos sumos | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Iš viso | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

mln. EUR

2018 12 31

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Kita

Iš viso

Finansinis turtas

Finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Paskolos
   (8)

Paskolos

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Iš viso

Iš viso

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Jei kitų valiutų atžvilgiu euras būtų sustiprėjęs 10 %, poveikis būtų buvęs toks:

| mln. EUR |
| --- |
| | Ekonominis rezultatas |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

mln. EUR

Ekonominis rezultatas

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| mln. EUR |
| --- |
| | Grynasis turtas |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

mln. EUR

Grynasis turtas

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Jei šių valiutų atžvilgiu euras būtų susilpnėjęs 10 %, poveikis būtų buvęs toks:

| mln. EUR |
| --- |
| | Ekonominis rezultatas |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

mln. EUR

Ekonominis rezultatas

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| mln. EUR |
| --- |
| | Grynasis turtas |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

mln. EUR

Grynasis turtas

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Finansinis turtas ir įsipareigojimai dabar išreikšti tik eurais, todėl ES nepatiria užsienio valiutos kurso rizikos.

Iždas

Iždas

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2016/804). Jie perskaičiuojami eurais, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos pirmiau nurodytame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas ne euro, bet kitomis ES valiutomis, JAV doleriais ir Šveicarijos frankais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų likučiai yra labai maži ir valiutos kurso rizikos nepatiriama.

Kai įvairios pajamos (kitos nei nuosavi ištekliai) gaunamos ne eurais, bet kita valiuta, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas ta pačia valiuta, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos eurais ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos ne eurais, bet kita valiuta papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų ta pačia valiuta poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų viršutinių ribų.

Baudos

Baudos

Kadangi visos baudos nurodomos, mokamos ar laikinai mokamos eurais, jokios užsienio valiutos kurso rizikos nepatiriama.

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Šio fondo finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutos kurso rizikos nepatiriama. Dėl reikalavimų fondui, pateiktų dėl paskolos gavėjo mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo, ES perimtos paskolos yra dengiamos pirmine jų valiuta, todėl Europos Sąjungai kelia valiutos kurso riziką. Kadangi paskolų grąžinimo laikotarpis nėra žinomas, veikla, kuria kompensuojami užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma.

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

Dabar ESIF garantijų fondas veikia ir eurais, ir JAV doleriais. Valiutos rizika valdoma sudarant išvestinių finansinių priemonių sandorius (išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius) taip apdraudžiant investicijų portfelio JAV doleriais rinkos vertę. Nustatyta, kad didžiausia neapdrausta užsienio valiutos kurso rizikos pozicijos riba yra 1 % visos portfelio vertės, neviršijant lyginamojo indekso ir metinių strateginių asignavimų. Taigi, JAV investicijų rinkos vertei padidėjus tiek, kad ji viršytų 1 % ribą, arba sumažėjus žemiau šios ribos, reikėtų perbalansuoti prekybą (sudaryti naują išankstinį tos pačios arba priešingos krypties sandorį), atitinkamai pakoreguoti arba panaikinti apdraustą poziciją. Apsidraudimo koregavimą gali paskatinti ir euro ir JAV dolerio keitimo kurso pokyčiai.

Dėl reikalavimų fondui, pateiktų dėl paskolos gavėjo mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo, ES perimtos paskolos yra dengiamos pirmine jų valiuta, todėl Europos Sąjungai kelia valiutos kurso riziką. Perimtų paskolų atveju, kadangi paskolų grąžinimo laikotarpis nėra žinomas, veikla, kuria kompensuojami užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma.

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas šiuo metu operacijas vykdo tik eurais, tačiau EDVF garantijų fondo turto valdymo gairėse numatyta galimybė investuoti į tam tikrą ne eurais išreikštą turtą.

6.4.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Toliau pateikiamoje lentelėje parodomas parduoti laikomo finansinio turto palūkanų normos jautrumas, kai numanomas galimas palūkanų normos pokytis yra +/– 100 bazinių punktų (1 %).

| mln. EUR |
| --- |
| | Padidėjimas (+) / sumažėjimas (–) baziniais punktais | Poveikis grynajam turtui |
| 2019 m. parduoti laikomas finansinis turtas | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018 m. parduoti laikomas finansinis turtas | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

mln. EUR

Padidėjimas (+) / sumažėjimas (–) baziniais punktais

Poveikis grynajam turtui

2019 m. parduoti laikomas finansinis turtas

2019 m. parduoti laikomas finansinis turtas

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018 m. parduoti laikomas finansinis turtas

2018 m. parduoti laikomas finansinis turtas

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkanas teikiantis turtas ir įsipareigojimai. Tačiau palūkanų normos rizikos nėra, nes pasiskolintas lėšas kompensuoja lygiavertės (kompensacinės) paskolos tomis pačiomis sąlygomis.

Iždas

Iždas

Komisijos iždas pinigų neskolina, todėl palūkanų normos rizikos nepatiria. Tačiau įvairiuose bankuose laikomų sąskaitų likučiams palūkanos yra skaičiuojamos. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai gaunamos palūkanos už bankų sąskaitose laikomas lėšas atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą.

Už lėšų laikymą sąskaitose, atidarytose valstybių narių ižduose nuosavų išteklių pajamoms, palūkanos neskaičiuojamos ir mokesčiai netaikomi. Už lėšų laikymą sąskaitose (nuosavų išteklių ar kitose), atidarytose nacionaliniuose centriniuose bankuose, gali būti atlyginama pagal oficialius kiekvienos įstaigos taikomus tarifus. Kadangi šioms sąskaitoms taikomas atlygis šiuo metu gali būti neigiamas, siekiant kuo labiau sumažinti šiose sąskaitose esantį likutį, yra nustatyta pinigų valdymo tvarka. Nuosavų išteklių sąskaitos yra apsaugotos nuo bet kokio neigiamų palūkanų normų poveikio pagal Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2016/804.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien gaunamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Paprastai komerciniai bankai taiko nulines palūkanų normas už nustatytos viršutinės ribos neviršijančius veiklos likučius.

Tam tikro pinigų rinkos priemonių ir obligacijų portfelio jautrumas palūkanų normos pokyčiams didėja per jo trukmę. Komisijos valdomų pagrindinių turto portfelių trukmė nurodoma toliau.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos investuojamos į pinigų rinkos priemonių ir ilgalaikių obligacijų portfelį, kurio bendra vidutinė trukmė – 2,57 metų.

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Garantijų fonde numatytas biudžetas investuojamas į pinigų rinkos priemonių ir ilgalaikių obligacijų portfelį, kurio bendra vidutinė trukmė – 2,99 metų.

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fonde numatytas biudžetas investuojamas į pinigų rinkos priemonių ir ilgalaikių obligacijų portfelį, kurio bendra vidutinė trukmė – 3,07 metų.

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fonde numatytas biudžetas investuojamas į pinigų rinkos priemonių ir ilgalaikių obligacijų portfelį, kurio bendra vidutinė trukmė – 2,51 metų.

6.5.   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ES gresiančią kredito riziką rodo finansinių priemonių balansinė vertė, kaip nurodoma 2 pastaboje.

2

Finansinio turto, kurio vertė nesumažėjusi, amžiaus analizė

Finansinio turto, kurio vertė nesumažėjusi, amžiaus analizė

| mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso | Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi | Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai |
| Paskolos | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | 137 | 137 | — | — | — |
| Iš viso 2019 12 31 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Paskolos | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas | 16 | 16 | — | — | — |
| Iš viso 2018 12 31 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

mln. EUR

Iš viso

Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi

Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Paskolos

Paskolos

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

137

137

137

137

—

—

—

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2019 12 31

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Paskolos

Paskolos

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

16

16

16

16

—

—

—

Iš viso 2018 12 31

Iš viso 2018 12 31

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Mažiau nei vienus metus pradelstas gautinas ir susigrąžintinas sumas sudaro su konkurencijos bylų baudomis susijusios susigrąžintinos sumos (1 799 mln. EUR). 1–5 metus pradelstas gautinas ir susigrąžintinas sumas sudaro su konkurencijos bylų baudomis susijusios susigrąžintinos sumos (9 212 mln. EUR), o ilgiau nei penkerius metus pradelstas gautinas ir susigrąžintinas sumas sudaro su konkurencijos bylų baudomis susijusios susigrąžintinos sumos (257 mln. EUR). Minėtos sumos daugiausia padengtos bankų garantijomis, todėl Komisijai kylanti kredito rizika yra nedidelė. Įmonės, kurioms skirtos šios baudos, pateikia šias garantijas kaip laikinųjų mokėjimų alternatyvą. Be to, trumpiau nei vienus metus pradelstas ir 1–5 metus pradelstas gautinas ir susigrąžintinas sumas atitinkamai sudaro 0,8 mlrd. EUR gautinų ir 2,1 mlrd. EUR susigrąžintinų sumų, susijusių su 2.6.1.1 pastaboje nurodyta pažeidimo nagrinėjimo byla.

2.6.1.1

Finansinio turto, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi, kredito kokybė

Finansinio turto, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi, kredito kokybė

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 12 31 |
| Parduoti laikomas finansinis turtas (9) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas (10) | Paskolos | Gautinos ir susigrąžintinos sumos | Grynieji pinigai | Iš viso |
| Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą | | | | | | |
| Aukščiausio ir aukšto lygio | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Aukštesnio vidutinio lygio | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Žemesnio vidutinio lygio | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Neinvesticinis reitingas | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo | | | | | | |
| 1 grupė | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| 2 grupė | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Iš viso | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

mln. EUR

2019 12 31

Parduoti laikomas finansinis turtas (9)

9

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas (10)

10

Paskolos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Grynieji pinigai

Iš viso

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Aukščiausio ir aukšto lygio

Aukščiausio ir aukšto lygio

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Aukštesnio vidutinio lygio

Aukštesnio vidutinio lygio

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Žemesnio vidutinio lygio

Žemesnio vidutinio lygio

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Neinvesticinis reitingas

Neinvesticinis reitingas

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

1 grupė

1 grupė

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

2 grupė

2 grupė

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Iš viso

Iš viso

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| mln. EUR |
| --- |
| | 2018 12 31 |
| | Parduoti laikomas finansinis turtas (9) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas (10) | Paskolos | Gautinos ir susigrąžintinos sumos | Grynieji pinigai | Iš viso |
| Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą | | | | | | |
| Aukščiausio ir aukšto lygio | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Aukštesnio vidutinio lygio | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Žemesnio vidutinio lygio | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Neinvesticinis reitingas | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo | | | | | | |
| 1 grupė | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| 2 grupė | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Iš viso | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

mln. EUR

2018 12 31

Parduoti laikomas finansinis turtas (9)

9

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas (10)

10

Paskolos

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Grynieji pinigai

Iš viso

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Aukščiausio ir aukšto lygio

Aukščiausio ir aukšto lygio

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Aukštesnio vidutinio lygio

Aukštesnio vidutinio lygio

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Žemesnio vidutinio lygio

Žemesnio vidutinio lygio

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Neinvesticinis reitingas

Neinvesticinis reitingas

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

1 grupė

1 grupė

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

2 grupė

2 grupė

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Iš viso

Iš viso

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

Į pateiktą lentelę neįtrauktas parduoti laikomas finansinis turtas, turimas nuosavo kapitalo priemonių, kurių išorės kredito reitingas nenustatytas, forma. Keturios nurodytos rizikos kategorijos iš esmės yra grindžiamos išorės reitingų agentūrų reitingo kategorijomis ir atitinka:

| — | aukščiausio ir aukšto lygio: „Moody’s“ P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; „Fitch“ F1+, F1, AAA – AA– kategorijas ir lygiaverčius reitingus, |
| --- | --- |

—

aukščiausio ir aukšto lygio: „Moody’s“ P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; „Fitch“ F1+, F1, AAA – AA– kategorijas ir lygiaverčius reitingus,

| — | aukštesnio vidutinio lygio: „Moody’s“ P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; „Fitch“ F2, A+ – A– kategorijas ir lygiaverčius reitingus, |
| --- | --- |

—

aukštesnio vidutinio lygio: „Moody’s“ P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; „Fitch“ F2, A+ – A– kategorijas ir lygiaverčius reitingus,

| — | žemesnio vidutinio lygio: „Moody’s“ P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; „Fitch“ F-3, BBBB+ – BBB– kategorijas ir lygiaverčius reitingus, |
| --- | --- |

—

žemesnio vidutinio lygio: „Moody’s“ P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; „Fitch“ F-3, BBBB+ – BBB– kategorijas ir lygiaverčius reitingus,

| — | neinvesticinis reitingas: „Moody’s“ not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; „Fitch“ B, C, BB+ – D kategorijas ir lygiaverčius reitingus. |
| --- | --- |

—

neinvesticinis reitingas: „Moody’s“ not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; „Fitch“ B, C, BB+ – D kategorijas ir lygiaverčius reitingus.

not prime

ES naudojasi šiomis išorės agentūrų reitingų kategorijomis kaip atskaitos tašku konkrečiai finansinėms priemonėms ir komerciniams bankams vertinti, tačiau, pati atlikusi atskirų atvejų analizę, gali laikyti sumas vieną iš rizikos kategorijų atitinkančioje įstaigoje, nors viena ar daugiau minėtų reitingų agentūrų būtų sumažinusi atitinkamos sandorio šalies reitingą. Kiek tai susiję su nereitinguotomis sandorio šalimis, į 1 grupę patenka skolininkai, praeityje neturėję mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo istorijos, o į 2 grupę patenka skolininkai, kurie praeityje yra nevykdę mokėjimo įsipareigojimų.

Pirmiau nurodytos neinvesticinio reitingo kategorijos paskolos sumos pirmiausia yra susijusios su finansinės paramos paskolomis, kurias Komisija išmoka šalims partnerėms, patiriančioms finansinių sunkumų. Prie gautinų ir susigrąžintinų sumų nurodyta suma yra susijusi su tam tikrų valstybių narių susigrąžintinomis sumomis, remiantis nuosavų išteklių reglamentais ar kitu teisiniu pagrindu. Kaip grynieji pinigai nurodyta suma yra daugiausia susijusi su ižde arba tam tikrų valstybių narių centriniuose bankuose atidarytomis nuosavų išteklių banko sąskaitomis, kuriose laikomi pirmiau nurodytame reglamente numatyti nuosavų išteklių įnašai. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti grynųjų pinigų poreikius, susijusius su biudžeto vykdymu.

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant valstybės garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Išorės veiksmų garantijų fondu (makrofinansinė parama ir Euratomas), tada galimybėmis reikiamų lėšų gauti iš Komisijos nuosavų išteklių sąskaitų valstybėse narėse ir galiausiai iš ES biudžeto.

Nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,20 % valstybių narių BNP atitinkanti nuosavų išteklių mokėjimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2019 m. faktiškai panaudota 0,88 %. Vadinasi, 2019 m. gruodžio 31 d. šioms garantijoms padengti turima marža buvo 0,32 %. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Iždas

Iždas

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2016/804) dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku, o papildymą automatiškai tvarko iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, atsižvelgiant į kasdien iš jos atliekamų mokėjimų vidutinę sumą. Todėl vienos nakties indėlių bendra suma šiose sąskaitose paprastai yra nedidelė (iš viso mažiau nei vidutiniškai 70 mln. EUR, išskirstytų į maždaug 20 sąskaitų), taigi yra užtikrinama, kad Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į kasdienius bendrus iždo likučius, kurie 2019 m. svyravo 6 mlrd.–40 mlrd. EUR ribose, ir į bendrą 2019 m. iš Komisijos sąskaitų atliktų mokėjimų sumą, viršijusią 158 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus:

| — | visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas. Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo, |
| --- | --- |

—

visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas. Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo,

| — | komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai stebimi kasdien, |
| --- | --- |

—

komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai stebimi kasdien,

| — | delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos. Indėliai

Laikinai surinktos baudos. Indėliai

Bankai, kuriuose laikomi iki 2010 m. laikinai surinktų baudų indėliai, yra atrenkami konkurso tvarka, laikantis rizikos valdymo politikos, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir sandorio šalies nuosavybei proporcinga lėšų suma, kurią galima laikyti.

Paprastai reikalaujama, kad komerciniai bankai, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, turėtų dviejų reitingų agentūrų („S&P“ arba jai lygiaverčių) suteiktą minimalų ilgalaikį reitingą A–. Jei šios grupės bankų reitingas sumažinamas, taikomos specialios priemonės. Be to, kiekviename banke laikomo indėlio suma yra ribojama tam tikra nuosavų lėšų procentine dalimi, kuri skiriasi priklausomai nuo kiekvienos įstaigos reitingo lygio. Apskaičiuojant tokias ribas taip pat atsižvelgiama į neapmokėtų tos pačios įstaigos Komisijai suteiktų garantijų sumą. Reguliariai peržiūrima, ar negrąžinti indėliai atitinka taikomus politikos reikalavimus.

Laikinai surinktos baudos. BUFI portfelis

Laikinai surinktos baudos. BUFI portfelis

Investuodama į valstybės skolą laikinai surinktas baudas, skirtas nuo 2010 m., Komisija prisiima kredito riziką. Didžiausia su rizika susijusi pozicija tenka Ispanijai, kuriai tenka 20 % portfelio. Penkios šalys, kurių su rizika susijusi pozicija didžiausia (Ispanija, Italija, Vokietija, Prancūzija ir Belgija), kartu sudaro 52 % investicijų portfelio. Vidutinis svertinis portfelio kredito reitingas yra A („S&P“ arba jam lygiavertis).

Finansinės garantijos

Finansinės garantijos

Rizikos valdymo politika, taikoma tokių garantijų priėmimui, užtikrina aukštą Komisijos kreditų kokybę. Ši politika apima didžiausios kredito pozicijos nustatymą konkretaus finansų sektoriaus subjekto atžvilgiu, remiantis jo kredito reitingu ir ūkio subjekto kapitalo dydžiu, apskaitomu jo finansinėse ataskaitose pagal TFAS. Reguliariai peržiūrima, ar neapmokėtos garantijos atitinka taikomus politikos reikalavimus.

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Turto valdymo gairėse ir (arba) investavimo strategijoje nustatytos tam tikros ribos ir apribojimai, kad būtų apribota portfelio patiriama kredito rizika. Tokios ribos ir apribojimai apima tinkamumo kriterijus, absoliučiąsias kredito ribas nominaliąja verte priklausomai nuo emitento kategorijos, santykines koncentracijos ribas priklausomai nuo emitento kategorijos ir kiekvienos emisijos koncentracijos ribas. Visoms investicijoms suteiktas bent jau investicinis reitingas.

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

Turto valdymo gairėse ir rizikos bei investavimo strategijose nustatytos tam tikros ribos ir apribojimai, kad būtų apribota portfelio patiriama kredito rizika, kuri ribojama pagal investicinį reitingą, išskyrus ES valstybių narių rizikai. Vidutinis svertinis portfelio kredito reitingas yra BBB+ („S&P“ arba jam lygiavertis).

Kadangi visų neįvykdytų išankstinių valiutų sandorių vienintelė sandorio šalis nuo 2019 m. gruodžio 31 d. yra „Banque de France“, nuo tos dienos neatliekamas joks kredito vertės didinimas, pavyzdžiui, įkaitais, užskaitos susitarimais arba garantijomis. Didžiausia užsienio valiutos išvestinių finansinių priemonių, kurių tikroji vertė ataskaitinio laikotarpio pabaigoje yra teigiama, kredito rizikos pozicija yra lygi balanse nurodytai grynajai turto vertei.

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

Turto valdymo gairėse ir rizikos bei investavimo strategijose nustatytos tam tikros ribos ir apribojimai, kad būtų apribota portfelio patiriama kredito rizika, kuri ribojama pagal investicinį reitingą, išskyrus ES valstybių narių rizikai. Vidutinis svertinis portfelio kredito reitingas yra BBB+ („S&P“ arba jam lygiavertis).

6.6.   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

| mln. EUR |
| --- |
| | < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pasiskolintos lėšos | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Mokėtinos sumos | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finansinės garantijos įsipareigojimai | (20) | — | — | (20) |
| Kita | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Iš viso 2019 12 31 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Pasiskolintos lėšos | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Mokėtinos sumos | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Kita | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Iš viso 2018 12 31 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

mln. EUR

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pasiskolintos lėšos

Pasiskolintos lėšos

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finansinės garantijos įsipareigojimai

Finansinės garantijos įsipareigojimai

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Kita

Kita

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Iš viso 2019 12 31

Iš viso 2019 12 31

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Pasiskolintos lėšos

Pasiskolintos lėšos

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Kita

Kita

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Iš viso 2018 12 31

Iš viso 2018 12 31

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Finansinės priemonės, vertinamos tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas

Finansinės priemonės, vertinamos tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas

| mln. EUR |
| --- |
| | < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis | 395 | — | — | 395 |
| Grynieji pinigų srautai 2019 12 31 | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis | 477 | — | — | 477 |
| Grynieji pinigų srautai 2018 12 31 | (14) | (2) | (6) | (21) |

mln. EUR

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis

Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis

Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis

395

395

—

—

395

395

Grynieji pinigų srautai 2019 12 31

Grynieji pinigų srautai 2019 12 31

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis

Išvestinės finansinės priemonės mokėjimo dalis

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis

Išvestinės finansinės priemonės gavimo dalis

477

477

—

—

477

477

Grynieji pinigų srautai 2018 12 31

Grynieji pinigų srautai 2018 12 31

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansine parama

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Makrofinansinės paramos ir Euratomo atveju Išorės veiksmų garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie mokėjimų balanso paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 (25) nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko mobilizuoti lėšas per Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas valstybėse narėse. EFSM atveju Tarybos reglamente (ES) Nr. 407/2010 (26) numatyta panaši procedūra.

25

26

Iždas

Iždas

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų atitinkamiems metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai kartu su įvairiomis pajamoms yra lygūs biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus ir remdamosi patvirtintu biudžetu kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokos priklauso nuo veiklos poreikių. Be to, pagal Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (dėl nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos, iš dalies pakeistą Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2016/804), valstybių narių įnašais, susijusiais su taisomaisiais biudžetais, patvirtintais atitinkamą (N) mėnesį, galima naudotis tik N + 1 mėnesio pirmą darbo dieną (jei patvirtinta iki to mėnesio 16 d.) arba N + 2 mėnesio pirmą darbo dieną (jei patvirtinta to mėnesio 16 d. arba vėliau), o susijusiais mokėjimų asignavimais galima naudotis iš karto.

Siekiant užtikrinti, kad turimų iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus iki tam tikros ribos ir tam tikromis sąlygomis iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius arba papildomas lėšas. Dėl veiklos poreikių ir bendrų biudžeto apribojimų pastaraisiais metais atsirado poreikis atidžiau stebėti mokėjimų ritmą visus metus. Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

Baudos

Baudos

BUFI fondas (į jį laikinai surenkamos baudos investuojamos) valdomas laikantis principo, kad visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti atitinkamiems įsipareigojimams vykdyti. Portfelį daugiausia sudaro itin likvidūs vertybiniai popieriai, kuriuos galima parduoti, jei reikėtų padengti trumpalaikes pinigines išlaidas. Be to, pinigų, pinigų ekvivalentų ir vertybinių popierių, kurių terminas sueina per vienus metus, dalis sudaro 24 %.

Išorės veiksmų garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Todėl fondas laiko pakankamą pinigų sumą trumpalaikėms piniginėms išlaidoms padengti. Pinigų, pinigų ekvivalentų ir vertybinių popierių, kurių terminas sueina per vienus metus, dalis sudaro 11 %.

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas

ESIF garantijų fondas valdomas laikantis principo, kad visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti atitinkamiems įsipareigojimams vykdyti. Portfelį sudaro likvidus turtas, kurį galima parduoti, jei prireikus reikėtų padengti trumpalaikes pinigines išlaidas. Be to, pinigų, pinigų ekvivalentų ir vertybinių popierių, kurių terminas sueina per vienus metus, dalis sudaro 23 %.

Už išvestinių finansinių priemonių sandorius atsiskaitoma pagal atskirus nurodymus ir remiantis jų sutartine termino data. Įsipareigojimai vykdomi parduodant JAV doleriais išreikštą turtą ir (arba) atliekant apsikeitimo sandorį, todėl gali būti, kad dėl užsienio valiutos skirtumų susidarys piniginių išlaidų.

Kalbant apie įkaito ir (arba) garantinių įmokų reikalavimus, likvidumo valdymas nereikalingas, nes dabartinė apsidraudimo sandorio šalis sutinka veikti su Komisija netaikydama jokių reikalavimų dėl įkaito ir (arba) garantinių įmokų vertės išlaikymo prievolių.

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas

EDVF garantijų fondas valdomas laikantis principo, kad visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti atitinkamiems įsipareigojimams vykdyti.

Portfelį sudaro likvidus turtas, kurį galima parduoti, jei prireikus reikėtų padengti trumpalaikes pinigines išlaidas. Be to, pinigų, pinigų ekvivalentų ir vertybinių popierių, kurių terminas sueina per vienus metus, dalis sudaro 42 %.

Kitos finansinės priemonės – išvestiniai finansiniai įsipareigojimai

Kitos finansinės priemonės – išvestiniai finansiniai įsipareigojimai

2017 m. ES sudarė išvestinės finansinės priemonės sutartį (valiutų keitimo pasirinkimo sandorį), skirtą apsidrausti nuo valiutų, susijusių su finansų įstaigų suteiktomis paskolomis pagal Rytų partnerystės MVĮ finansavimo priemonės programą, devalvacijos (žr. 2.11.2 pastabą). Be to, EIB grupės turimų nuosavo kapitalo portfelių ES garantija reiškė finansinį įsipareigojimą padengti pagrindinių investicijų vertės pokyčius ar vertės sumažėjimą. Kalbant apie kitas iš ES biudžeto finansuojamas finansines priemones, ES įsipareigojimo pagal šias priemones suma negali viršyti įsipareigotos skirti sumos, kas sušvelnina likvidumo riziką.

2.11.2

7.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA

7.1.   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su ES susijusios šalys yra ES konsoliduoti subjektai, asocijuotieji ūkio subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs informacijos atskleidimo reikalavimai.

7.2.   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su ES aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

1 kategorija. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pirmininkas.

1 kategorija

2 kategorija. Komisijos pirmininko pavaduotojas ir ES vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

2 kategorija

3 kategorija. Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

3 kategorija

4 kategorija. Europos Audito Rūmų pirmininkas ir nariai.

4 kategorija

5 kategorija. Institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai.

5 kategorija

Jų teisių santrauka pateikiama toliau; daugiau informacijos galima rasti svetainėje „Europa“ skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame dokumente, kuriame aprašomos visų ES pareigūnų teisės ir pareigos. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis darbo užmokestis (per mėn.) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Šeimos pašalpos: | | | | | |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyginimo) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Mokymosi pašalpa arba | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | nėra duomenų | nėra duomenų | 651,20 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Išmokos reprezentaciniais tikslais | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Metinės kelionių išlaidos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Pervedimai į valstybę narę: | | | | | |
| Mokymosi pašalpa (11) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyginimo (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyginimo be k. k. | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Pradėjus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo išlaidos | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | Apmokamos |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikraustymo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | Apmokamos |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikraustymo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Taikoma | Taikoma | Taikoma | Taikoma | Taikoma |
| Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitoma: | | | | | |
| Mokesčiai nuo atlyginimo | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyginimo) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Atskaitymas pensijai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 9,7  % |
| Asmenų skaičius metų pabaigoje | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

1 kategorija

2 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

5 kategorija

Bazinis darbo užmokestis (per mėn.)

Bazinis darbo užmokestis (per mėn.)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyginimo)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Išlaikomo vaiko pašalpa

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Ikimokyklinė pašalpa

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Mokymosi pašalpa arba

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

651,20

651,20

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Išmokos reprezentaciniais tikslais

Išmokos reprezentaciniais tikslais

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pervedimai į valstybę narę:

Pervedimai į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (11)

11

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyginimo (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyginimo be k. k.

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

Apmokamos

Apmokamos

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikraustymo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

Apmokamos

Apmokamos

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikraustymo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

nėra duomenų

nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių)

Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių)

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitoma:

Atskaitoma:

Mokesčiai nuo atlyginimo

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyginimo)

Sveikatos draudimas (% nuo atlyginimo)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Specialus atlyginimo mokestis

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Atskaitymas pensijai

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

9,7  %

9,7  %

Asmenų skaičius metų pabaigoje

Asmenų skaičius metų pabaigoje

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   ĮVYKIAI PO PASKUTINĖS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO DIENOS

Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pirmiau pateikta informacija. Šių sąskaitų pasirašymo dieną toliau nagrinėjami du pagrindiniai reikšmingi klausimai: Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos ir ES reakcija į koronaviruso protrūkį. Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių kitų reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius kitus reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje.

Liga COVID-19 (COVID-19)

Liga COVID-19 (COVID-19)

Pirmąjį 2020 m. pusmetį koronaviruso protrūkis turėjo didžiulį pasaulinį poveikį. Koronaviruso protrūkis yra nekoreguojantis įvykis ir dėl jo pranešamų duomenų koreguoti nereikia. Vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais Komisijos pasiūlytų skubaus reagavimo iniciatyvų (įskaitant skubios paramos priemonės (SPP) atnaujinimą ir tolesnį Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (SCSM / „rescEU“ stiprinimą), Atsako į koronaviruso grėsmę iniciatyvos (CRII ir CRII+) ir paramos nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE)) įgyvendinimas turės įtakos tam tikro turto ir įsipareigojimų pripažinimui, vertinimui arba perklasifikavimui finansinėse ataskaitose.

| — | Skubios paramos priemonės (SPP) aktyvavimas ir tolesnio Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (SCSM / „rescEU“) stiprinimas
  Atsižvelgdama į krizės mastą po COVID-19 protrūkio, taip pat į poreikių, kuriems patenkinti reikia paramos iš ES biudžeto, mastą ir pobūdį, ES atnaujino SPP priemonės taikymą. Ši priemonė, iš pradžių sukurta 2016 m. kovo mėn. siekiant reaguoti į nepaprastąją padėtį, susidariusią dėl masinio pabėgėlių antplūdžio Graikijoje (žr. 2016 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentą (ES) 2016/369 (27)), buvo atnaujinta trejų metų laikotarpiui (2020–2022 m.), kad būtų galima finansuoti išlaidas, reikalingas kovai su COVID-19 pandemija nuo 2020 m. vasario 1 d. iki 2022 m. sausio 31 d. (žr. 2020 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/521 (28)). Siekiant šio tikslo, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas ir į jį įtraukta 2,7 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 1,4 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų (žr. 2020 m. balandžio 17 d. Europos Sąjungos 2020 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 2 galutinį priėmimą (ES, Euratomas) 2020/537 (29)). Dėl šio atnaujinimo Sąjungai bus sudarytos sąlygos taikyti priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias skaudžioms pasekmėms vienai ar kelioms valstybėms narėms arba šios pasekmės būtų sušvelnintos, taip pat koordinuotai būtų tenkinami su COVID-19 nelaime susiję poreikiai, papildant pagal kitas ES priemones teikiamą paramą. Priemonę centralizuotai valdo Komisija ir ji daugiausia skirta tiesioginiams viešiesiems pirkimams ir dotacijoms, o tam tikrais atvejais veiksmai bus įgyvendinami pasitelkiant partnerius, pavyzdžiui, tarptautines organizacijas.
  Kaip SPP papildanti priemonė buvo sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas / „rescEU“, kad būtų galima plačiau kaupti svarbiausius išteklius ir koordinuoti jų paskirstymą visoje Europoje (žr. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2019/570 (30) su pakeitimais, padarytais 2020 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2020/414 (31) ir 2020 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/452 (32)). Siekiant šio tikslo, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas, kad į jį būtų papildomai įtraukta 0,3 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 0,2 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Sustiprinus SCSM / „rescEU“ bus padedama valstybėms narėms įsigyti tam tikros reikalingos įrangos (įskaitant terapinės, medicinos įrangos, asmeninės apsaugos priemonių, laboratorinių reikmenų), taip padidinant kiekį, taip pat papildant ir išplečiant prioritetinių prekių, įsigytų vykdant bendrus viešuosius pirkimus pagal Bendro pirkimo susitarimą, apimtį, laikantis suderinto požiūrio, dėl kurio valstybės narės gali užimti tvirtą poziciją derybose su pramonės atstovais dėl medicinos reikmenų prieinamumo ir kainos. Tiesioginės dotacijos iš rezervo „rescEU“ sudarys 100 % bendro finansavimo iš ES biudžeto ir apims visą šių pajėgumų plėtojimo ir įrangos skirstymo finansavimą. Įsigyta įranga bus saugoma vienoje ar keliose valstybėse narėse, o sprendimų priėmimas dėl nacionalines atsargas viršijančių skubiosios pagalbos priemonių teikimo bus organizuojamas ES lygmeniu. Ji bus prieinama visoms valstybėms narėms ir bus naudojama, kai jos trūks nacionaliniu mastu. |
| --- | --- |

—

Skubios paramos priemonės (SPP) aktyvavimas ir tolesnio Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (SCSM / „rescEU“) stiprinimas

Atsižvelgdama į krizės mastą po COVID-19 protrūkio, taip pat į poreikių, kuriems patenkinti reikia paramos iš ES biudžeto, mastą ir pobūdį, ES atnaujino SPP priemonės taikymą. Ši priemonė, iš pradžių sukurta 2016 m. kovo mėn. siekiant reaguoti į nepaprastąją padėtį, susidariusią dėl masinio pabėgėlių antplūdžio Graikijoje (žr. 2016 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentą (ES) 2016/369 (27)), buvo atnaujinta trejų metų laikotarpiui (2020–2022 m.), kad būtų galima finansuoti išlaidas, reikalingas kovai su COVID-19 pandemija nuo 2020 m. vasario 1 d. iki 2022 m. sausio 31 d. (žr. 2020 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/521 (28)). Siekiant šio tikslo, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas ir į jį įtraukta 2,7 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 1,4 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų (žr. 2020 m. balandžio 17 d. Europos Sąjungos 2020 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 2 galutinį priėmimą (ES, Euratomas) 2020/537 (29)). Dėl šio atnaujinimo Sąjungai bus sudarytos sąlygos taikyti priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias skaudžioms pasekmėms vienai ar kelioms valstybėms narėms arba šios pasekmės būtų sušvelnintos, taip pat koordinuotai būtų tenkinami su COVID-19 nelaime susiję poreikiai, papildant pagal kitas ES priemones teikiamą paramą. Priemonę centralizuotai valdo Komisija ir ji daugiausia skirta tiesioginiams viešiesiems pirkimams ir dotacijoms, o tam tikrais atvejais veiksmai bus įgyvendinami pasitelkiant partnerius, pavyzdžiui, tarptautines organizacijas.

27

28

29

Kaip SPP papildanti priemonė buvo sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas / „rescEU“, kad būtų galima plačiau kaupti svarbiausius išteklius ir koordinuoti jų paskirstymą visoje Europoje (žr. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2019/570 (30) su pakeitimais, padarytais 2020 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2020/414 (31) ir 2020 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/452 (32)). Siekiant šio tikslo, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas, kad į jį būtų papildomai įtraukta 0,3 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 0,2 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Sustiprinus SCSM / „rescEU“ bus padedama valstybėms narėms įsigyti tam tikros reikalingos įrangos (įskaitant terapinės, medicinos įrangos, asmeninės apsaugos priemonių, laboratorinių reikmenų), taip padidinant kiekį, taip pat papildant ir išplečiant prioritetinių prekių, įsigytų vykdant bendrus viešuosius pirkimus pagal Bendro pirkimo susitarimą, apimtį, laikantis suderinto požiūrio, dėl kurio valstybės narės gali užimti tvirtą poziciją derybose su pramonės atstovais dėl medicinos reikmenų prieinamumo ir kainos. Tiesioginės dotacijos iš rezervo „rescEU“ sudarys 100 % bendro finansavimo iš ES biudžeto ir apims visą šių pajėgumų plėtojimo ir įrangos skirstymo finansavimą. Įsigyta įranga bus saugoma vienoje ar keliose valstybėse narėse, o sprendimų priėmimas dėl nacionalines atsargas viršijančių skubiosios pagalbos priemonių teikimo bus organizuojamas ES lygmeniu. Ji bus prieinama visoms valstybėms narėms ir bus naudojama, kai jos trūks nacionaliniu mastu.

30

31

32

| — | Atsako į koronaviruso grėsmę iniciatyva (CRII ir CRII+)
  CRII, įgyvendinama 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2020/460 (33), nustatytos konkrečios priemonės investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį, nedelsiant užtikrintas likvidumas, kad būtų galima sparčiau vykdyti iki 37 mlrd. EUR vertės Europos viešąsias investicijas, suteiktas lankstumas taikant ES išlaidų taisykles ir išplečiant ES solidarumo fondo taikymo sritį. CRII+, įgyvendinama 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/558 (34), nustatytos papildomos priemonės, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Į 2019 m. balansą kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas įtraukta 6,8 mlrd. EUR, nes šias lėšas iš pradžių buvo numatyta susigrąžinti 2020 m. Tačiau įgyvendinant CRII dabar lėšas pasiliks valstybės narės, kad jas būtų galima panaudoti su COVID-19 protrūkiu susijusioms investicijoms paspartinti. Kadangi CRII numatytas išankstinio finansavimo patvirtinimas arba susigrąžinimas užbaigiant programą, o tinkamumo finansuoti laikotarpiai gali baigtis 2022 m., tikėtina, kad šis 6,8 mlrd. EUR trumpalaikis išankstinis finansavimas pagal apskaitos taisykles 2020 m. finansinėse ataskaitose bus perklasifikuotas į ilgalaikį. |
| --- | --- |

—

Atsako į koronaviruso grėsmę iniciatyva (CRII ir CRII+)

CRII, įgyvendinama 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2020/460 (33), nustatytos konkrečios priemonės investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį, nedelsiant užtikrintas likvidumas, kad būtų galima sparčiau vykdyti iki 37 mlrd. EUR vertės Europos viešąsias investicijas, suteiktas lankstumas taikant ES išlaidų taisykles ir išplečiant ES solidarumo fondo taikymo sritį. CRII+, įgyvendinama 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/558 (34), nustatytos papildomos priemonės, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Į 2019 m. balansą kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas įtraukta 6,8 mlrd. EUR, nes šias lėšas iš pradžių buvo numatyta susigrąžinti 2020 m. Tačiau įgyvendinant CRII dabar lėšas pasiliks valstybės narės, kad jas būtų galima panaudoti su COVID-19 protrūkiu susijusioms investicijoms paspartinti. Kadangi CRII numatytas išankstinio finansavimo patvirtinimas arba susigrąžinimas užbaigiant programą, o tinkamumo finansuoti laikotarpiai gali baigtis 2022 m., tikėtina, kad šis 6,8 mlrd. EUR trumpalaikis išankstinis finansavimas pagal apskaitos taisykles 2020 m. finansinėse ataskaitose bus perklasifikuotas į ilgalaikį.

33

34

| — | Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE)
  Įgyvendindama skubios paramos priemonių paketą, skirtą kovoti su ekonominiu COVID-19 krizės poveikiu, 2020 m. gegužės 19 d. ES priėmė Tarybos reglamentą (ES) 2020/672 (35), kuriuo nustatoma SURE priemonė, skirta padėti darbuotojams išlaikyti savo darbo vietas krizės metu. SURE yra laikina sistema, pagal kurią valstybėms narėms gali būti suteikta iki 100 mlrd. EUR vertės finansinė parama (paskolos palankiomis sąlygomis). Pagal šią priemonę valstybės narės gali prašyti ES finansinės paramos, kuri padėtų finansuoti nuo 2020 m. vasario 1 d. staigiai ir smarkiai padidėjusias nacionalines viešąsias išlaidas, kurios susidarė dėl reaguojant į krizę taikomų nacionalinių sutrumpinto darbo laiko sistemų ir panašių priemonių, be kita ko, skirtų savarankiškai dirbantiems asmenims, arba tam tikrų su sveikata susijusių priemonių, visų pirma darbo vietoje. Kad ES galėtų teikti finansinę paramą pagal SURE, Komisijai suteikiami įgaliojimai kapitalo rinkose arba kartu su finansų įstaigomis ES vardu skolintis iki 100 mlrd. EUR. SURE paskolos bus užtikrinamos ES biudžetu ir valstybių narių suteiktomis garantijomis, atsižvelgiant į jų dalį ES BNP. Bendra garantijų suma bus 25 mlrd. EUR ir priemonė pradės veikti tik tada, kai bus suteiktos visos garantijos. Priemonė taikoma iki 2022 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE)

Įgyvendindama skubios paramos priemonių paketą, skirtą kovoti su ekonominiu COVID-19 krizės poveikiu, 2020 m. gegužės 19 d. ES priėmė Tarybos reglamentą (ES) 2020/672 (35), kuriuo nustatoma SURE priemonė, skirta padėti darbuotojams išlaikyti savo darbo vietas krizės metu. SURE yra laikina sistema, pagal kurią valstybėms narėms gali būti suteikta iki 100 mlrd. EUR vertės finansinė parama (paskolos palankiomis sąlygomis). Pagal šią priemonę valstybės narės gali prašyti ES finansinės paramos, kuri padėtų finansuoti nuo 2020 m. vasario 1 d. staigiai ir smarkiai padidėjusias nacionalines viešąsias išlaidas, kurios susidarė dėl reaguojant į krizę taikomų nacionalinių sutrumpinto darbo laiko sistemų ir panašių priemonių, be kita ko, skirtų savarankiškai dirbantiems asmenims, arba tam tikrų su sveikata susijusių priemonių, visų pirma darbo vietoje. Kad ES galėtų teikti finansinę paramą pagal SURE, Komisijai suteikiami įgaliojimai kapitalo rinkose arba kartu su finansų įstaigomis ES vardu skolintis iki 100 mlrd. EUR. SURE paskolos bus užtikrinamos ES biudžetu ir valstybių narių suteiktomis garantijomis, atsižvelgiant į jų dalį ES BNP. Bendra garantijų suma bus 25 mlrd. EUR ir priemonė pradės veikti tik tada, kai bus suteiktos visos garantijos. Priemonė taikoma iki 2022 m. gruodžio 31 d.

35

| — | Priemonė „Next Generation EU“
  Be to, 2020 m. gegužės 27 d. Pirmininkė U. von der Leyen pateikė naują pasiūlymą dėl 2021–2027 m. ES ilgalaikio biudžeto (daugiametės finansinės programos) ir sektorių programų, kurias sustiprino priemonė „Next Generation EU“ (36) – laikina skubi ekonomikos gaivinimo priemonė, kuria siekiama padėti pašalinti tiesioginę ekonominę ir socialinę žalą, kurią sukėlė koronaviruso pandemija, suteikti postūmį ekonomikos gaivinimo procesui ir užtikrinti geresnę kitos kartos ateitį. Šis pasiūlymas dabar svarstomas su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu. Jei remiantis šiuo pasiūlymu būtų pasiektas susitarimas, daug ES biudžeto programų būtų papildytos lėšomis, surinktomis iš ES pasiskolintų lėšų. Atsižvelgiant į siūlomų sumų dydį, tai turėtų didelį poveikį būsimų ES balansų turiniui, o konkretų poveikį galima būtų vertinti tik tada, kai biudžeto valdymo institucija patvirtintų galutinį pasiūlymą ir pradėtų jį įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Priemonė „Next Generation EU“

Be to, 2020 m. gegužės 27 d. Pirmininkė U. von der Leyen pateikė naują pasiūlymą dėl 2021–2027 m. ES ilgalaikio biudžeto (daugiametės finansinės programos) ir sektorių programų, kurias sustiprino priemonė „Next Generation EU“ (36) – laikina skubi ekonomikos gaivinimo priemonė, kuria siekiama padėti pašalinti tiesioginę ekonominę ir socialinę žalą, kurią sukėlė koronaviruso pandemija, suteikti postūmį ekonomikos gaivinimo procesui ir užtikrinti geresnę kitos kartos ateitį. Šis pasiūlymas dabar svarstomas su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu. Jei remiantis šiuo pasiūlymu būtų pasiektas susitarimas, daug ES biudžeto programų būtų papildytos lėšomis, surinktomis iš ES pasiskolintų lėšų. Atsižvelgiant į siūlomų sumų dydį, tai turėtų didelį poveikį būsimų ES balansų turiniui, o konkretų poveikį galima būtų vertinti tik tada, kai biudžeto valdymo institucija patvirtintų galutinį pasiūlymą ir pradėtų jį įgyvendinti.

36

Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė nustojo būti Europos Sąjungos valstybe nare. Abiem šalims sudarius Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), Jungtinė Karalystė įsipareigojo įvykdyti visus savo įsipareigojimus pagal dabartinę DFP ir ankstesnes finansines perspektyvas, susijusius su jos naryste Sąjungoje.

Remiantis sudarytu ir jau veikiančiu Susitarimu dėl išstojimo, šių sąskaitų pasirašymo dieną finansinio poveikio šiose sąskaitose nurodyti nereikia.

9.   KONSOLIDAVIMO MASTAS

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (52)

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (52)

1.   Institucijos ir patariamieji organai (11)

Institucijos ir patariamieji organai (11)

Europos Parlamentas

Europos Parlamentas

Europos Vadovų Taryba

Europos Vadovų Taryba

Europos Komisija

Europos Komisija

Europos Audito Rūmai

Europos Audito Rūmai

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Europos išorės veiksmų tarnyba

Europos išorės veiksmų tarnyba

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Europos ombudsmenas

Europos ombudsmenas

Regionų komitetas

Regionų komitetas

Europos Sąjungos Taryba

Europos Sąjungos Taryba

2.   ES įstaigos (39)

ES įstaigos (39)

2.1.   
  Vykdomosios įstaigos (6)

Vykdomosios įstaigos (6)

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (EACEA)

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (EACEA)

Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga (CHAFEA)

Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga (CHAFEA)

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME)

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME)

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA)

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA)

Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga (INEA)

Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga (INEA)

2.2.   
  Decentralizuotos agentūros (33)

Decentralizuotos agentūros (33)

Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA)

Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA)

Europos vaistų agentūra (EMA)

Europos vaistų agentūra (EMA)

Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA)

Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA)

Europos lyčių lygybės institutas (EIGE)

Europos lyčių lygybės institutas (EIGE)

Europos aplinkos agentūra (EAA)

Europos aplinkos agentūra (EAA)

Europos bankininkystės institucija (EBI)

Europos bankininkystės institucija (EBI)

Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO)

Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO)

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex)

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex)

Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL)

Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL)

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GSA)

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GSA)

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas)

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas)

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA)

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA)

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)

Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP)

Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP)

Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER)

Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER)

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos paramos agentūra (BEREC biuras)

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos paramos agentūra (BEREC biuras)

Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA)

Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA)

Europos maisto saugos tarnyba (EFSA)

Europos maisto saugos tarnyba (EFSA)

Europos Sąjungos geležinkelių agentūra (ESGA)

Europos Sąjungos geležinkelių agentūra (ESGA)

Bendrijos augalų veislių tarnyba (CPVO)

Bendrijos augalų veislių tarnyba (CPVO)

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA)

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA)

Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO)

Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO)

Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA)

Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)

Europos mokymo fondas (ETF)

Europos mokymo fondas (ETF)

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Eurofound)

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Eurofound)

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (ENNSC)

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (ENNSC)

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas)

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas)

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA)

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA)

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA)

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA)

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA)

Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA)

3.   Kiti kontroliuojami subjektai (2)

Kiti kontroliuojami subjektai (2)

Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama EAPB)

Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama EAPB)

Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT)

Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT)

B.   ASOCIJUOTIEJI ŪKIO SUBJEKTAI (1)

ASOCIJUOTIEJI ŪKIO SUBJEKTAI (1)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF)

NEREIKŠMINGI SUBJEKTAI

NEREIKŠMINGI SUBJEKTAI

Toliau išvardyti subjektai dėl savo nereikšmingumo nebuvo konsoliduoti taikant nuosavybės metodą į 2019 m. ES konsoliduotąsias finansines ataskaitas.

Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (BPS)

Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (BPS)

BPS bendroji įmonė yra ES ir Biologinės pramonės sektorių konsorciumo (BPS konsorciumas) viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. BPS tikslai – prisidėti prie efektyviau išteklius naudojančios ir tvaresnės mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir didinti ekonomikos augimą bei užimtumą plėtojant tvarius ir konkurencingus biologinės pramonės sektorius Europoje.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

„Švarus dangus“ – didžiausia Europos mokslinių tyrimų programa, kurią vykdant kuriamos inovatyvios pažangiosios technologijos, skirtos orlaivių išmetamo anglies dioksido ir dujų kiekiui ir triukšmo lygiui mažinti. Finansuojama ES programos „Horizontas 2020“ lėšomis, įmonė „Švarus dangus“ padeda stiprinti Europos aeronautikos pramonės bendradarbiavimą, pirmavimą pasaulyje ir konkurencingumą.

Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (IMI)

Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (IMI)

IMI, Europos Sąjungos ir Europos farmacijos pramonės partnerystė, yra didžiausia pasaulyje viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gyvosios gamtos mokslų srityje. Jos tikslas – gerinti sveikatą spartinant naujoviškų vaistų kūrimą ir pacientų prieigą prie jų, ypač srityse, kuriose yra nepatenkintų medicininių ar socialinių poreikių.

Bendroji įmonė „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ (ECSEL)

Bendroji įmonė „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ (ECSEL)

ECSEL, elektroninių komponentų ir sistemų viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, finansuoja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, skirtus pasaulinio lygio žinioms elektroninių komponentų ir sistemų srityje, taip padėdama plėtoti stiprią ir pasauliniu mastu konkurencingą Europos Sąjungos elektroninių komponentų ir sistemų pramonę.

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

KEV yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, remianti kuro elementų ir vandenilio technologijų srities mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir demonstracinę veiklą Europoje. Jos tikslas – paspartinti šių technologijų pateikimą rinkai, išnaudojant jų potencialą kaip priemonę mažo anglies dioksido kiekio energetinei sistemai sukurti.

Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendroji įmonė (SESAR)

Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendroji įmonė (SESAR)

SESAR yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, atsakinga už Europos oro eismo valdymo (OEV) sistemos modernizavimą, koordinuojant ir sutelkiant visą susijusią OEV mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą Europos Sąjungoje.

Bendroji įmonė „Shift2Rail“ („Shift2Rail“)

Bendroji įmonė „Shift2Rail“ („Shift2Rail“)

„Shift2Rail“ yra pirmoji Europos geležinkelių srities jungtinė technologijų iniciatyva, kuria, paspartinus naujų ir pažangiųjų technologijų integravimą į novatoriškus geležinkelio transporto sprendimus, siekiama tikslinių mokslinių tyrimų bei inovacijų ir rinka grindžiamų sprendimų.

Minėtųjų subjektų metinės finansinės ataskaitos skelbiamos viešai jų svetainėse.

FINANSINĖS BŪKLĖS ATASKAITOS APTARIMAS IR ANALIZĖ (37)

37

2019 FINANSINIAI METAI

TURINYS

TURINYS

| 1. | ES KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS. FINANSINĖ BŪKLĖ 2019 M. | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

ES KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS. FINANSINĖ BŪKLĖ 2019 M.

| 1.1. | PAJAMOS | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | IŠLAIDOS | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | TURTAS | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ĮSIPAREIGOJIMAI | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | RIZIKOS IR NEAPIBRĖŽTUMO VALDYMAS VYKDANT ES BIUDŽETĄ | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROEKONOMINĖ APLINKA | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | NEAPIBRĖŽTIEJI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI FINANSINEI PARAMAI | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | BIUDŽETO GARANTIJOS | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | NAUJIEMS RINKOS DALYVIAMS SKIRTAS REZERVAS (NER) 300 | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Šio dokumento „Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė“ (FSDA) tikslas yra padėti skaitytojams suprasti ES konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose pateiktą finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus ir pinigų srautus. Šiame FSDA pateikta informacija nebuvo audituota.

1.   ES KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS. FINANSINĖ BŪKLĖ 2019 M.

1.1.   PAJAMOS

PAJAMOS

ES konsoliduotosios pajamos apima sumas, susijusias su prekybos ir neprekybinėmis operacijomis; pastarosios yra svarbiausios.

Penkerių metų pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų tendencijos (mln. EUR)

Penkerių metų pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų tendencijos (mln. EUR)

Image 1

Kadangi biudžeto pajamos turėtų prilygti biudžeto išlaidoms (arba jas viršyti), pagrindinis pirmiau parodytos pajamų tendencijos veiksnys yra kiekvienais metais mokamos įmokos.

2019 m. konsoliduotosios pajamos sudarė 160,3 mlrd. EUR, t. y. šiek tiek (2,6 mlrd. EUR, arba 1,6 %) mažiau, palyginti su ankstesniais metais (162,9 mlrd. EUR), daugiausia dėl to, kad BNP ir PVM išteklių padidėjimą kompensavo kitų kategorijų pajamų sumažėjimas:

| — | Pajamos iš BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų), pagrindinis ES veiklos pajamų elementas, ir PVM ištekliai padidėjo nuo 123,4 mlrd. EUR 2018 m. iki 126,9 mlrd. EUR 2019 m. 3,5 mlrd. EUR, arba 2,8 %, padidėjimą visų pirma lėmė ankstesnių sumų patikslinimai (daugiausia 2012–2017 m.), nes BNP / PVM bazės buvo atnaujintos remiantis realiais duomenimis. |
| --- | --- |

—

Pajamos iš BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų), pagrindinis ES veiklos pajamų elementas, ir PVM ištekliai padidėjo nuo 123,4 mlrd. EUR 2018 m. iki 126,9 mlrd. EUR 2019 m. 3,5 mlrd. EUR, arba 2,8 %, padidėjimą visų pirma lėmė ankstesnių sumų patikslinimai (daugiausia 2012–2017 m.), nes BNP / PVM bazės buvo atnaujintos remiantis realiais duomenimis.

| — | Išlaidų susigrąžinimui padidėjus nuo 2,2 mlrd. EUR iki 2,6 mlrd. EUR (padidėjimas 0,4 mlrd. EUR, arba 18,2 %) taip pat padidėjo pajamos. |
| --- | --- |

—

Išlaidų susigrąžinimui padidėjus nuo 2,2 mlrd. EUR iki 2,6 mlrd. EUR (padidėjimas 0,4 mlrd. EUR, arba 18,2 %) taip pat padidėjo pajamos.

| — | Tuo pačiu metu pajamos iš baudų, o jos 2018 m. sudarė 6,7 mlrd. EUR, dėl mažesnės skirtų baudų sumos sumažėjo 2,4 mlrd. EUR, arba 35,8 %, iki 4,3 mlrd. EUR. 2018 m. trys didžiausios paskirtos baudos siekė 5,7 mlrd. EUR, o trys didžiausios bylos 2019 m. – 3,1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

—

Tuo pačiu metu pajamos iš baudų, o jos 2018 m. sudarė 6,7 mlrd. EUR, dėl mažesnės skirtų baudų sumos sumažėjo 2,4 mlrd. EUR, arba 35,8 %, iki 4,3 mlrd. EUR. 2018 m. trys didžiausios paskirtos baudos siekė 5,7 mlrd. EUR, o trys didžiausios bylos 2019 m. – 3,1 mlrd. EUR.

Pirmiau minėtus pokyčius lydėjo sumažėjusios pajamos iš tradicinių nuosavų išteklių: jos sumažėjo nuo 22,8 mlrd. EUR 2018 m. iki 21,2 mlrd. EUR 2019 m. (sumažėjo 1,6 mlrd. EUR, arba 7,0 %), ir sumažėjusios finansinės pajamos: jos sumažėjo nuo 3,1 mlrd. EUR 2018 m. iki 1,8 mlrd. EUR 2019 m. (sumažėjo 1,3 mlrd. EUR, arba 41,9 %) dėl pajamų iš delspinigių (susijusių su JK TNI bylomis), kurios buvo pripažintos 2018 m. (1,3 mlrd. EUR).

1.2.   IŠLAIDOS

IŠLAIDOS

Pagrindinė išlaidų, pripažįstamų konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, sudedamoji dalis – pervedamosios išmokos pagal pasidalijamąjį valdymą, kurios apima šiuos fondus: i) Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF); ii) Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir kitas kaimo plėtros priemones iii) Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą ir iv) Europos socialinį fondą (ESF). Šios lėšos sudarė beveik 66,8 % visų 2019 m. išlaidų (2018 m. – 66,3 %), žr. toliau pateikiamą diagramą.

Valstybių narių 2019 finansinių metų pagrindinių išlaidų (pagal pasidalijamąjį valdymą) santykinis svoris

Valstybių narių 2019 finansinių metų pagrindinių išlaidų (pagal pasidalijamąjį valdymą) santykinis svoris

Image 2

Taikant tiesioginį valdymą patirtas išlaidas sudaro Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų biudžeto vykdymo išlaidos. Pagal netiesioginį valdymą biudžetą vykdo ES agentūros, ES įstaigos, trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir kiti subjektai.

Tiesioginio ir netiesioginio valdymo išlaidos sudarė apie 29,0 mlrd. EUR, arba 18,7 % visų išlaidų, ir išliko nepakitusios, palyginti su praėjusiais finansiniais metais (2018 m. – 28,5 mlrd. EUR, arba 19,1 %).

ES tam tikrus būsimus mokėjimų įsipareigojimus pripažįsta išlaidomis, nors jos kol kas neįtrauktos į pinigais grindžiamas biudžeto sąskaitas. Didelės sumos parodytos kaip žemės ūkio ir kaimo plėtrai mokėtinos sumos bei sukauptos sąnaudos, taip pat kaip pensijų ir išmokų darbuotojams įsipareigojimai, susiję su Komisijos narių, ES institucijų narių ir darbuotojų teisėmis į pensiją ir kitomis teisėmis pasibaigus tarnybos laikui (žr. 2.9 pastabą).

2.9

Iš viso, palyginti su 2018 m., išlaidos padidėjo 4,4 %, arba 6,5 mlrd. EUR, nuo 149,0 mlrd. EUR iki 155,5 mlrd. EUR, daugiausia dėl programų, valstybių narių įgyvendinamų pagal pasidalijamojo valdymo principą, išlaidų, kurios padidėjo 4,8 mlrd. EUR, arba 4,7 %, nuo 101,7 mlrd. EUR iki 106,5 mlrd. EUR, nes pradėtos įgyvendinti programos pagal ERPF ir Sanglaudos fondą ir išmokėti avansai pagal dabartinę DFP.

1.3.   TURTAS

TURTAS

Didžiausia balanse įrašyto turto dalis yra susijusi su finansiniu turtu (suteiktomis paskolomis, parduoti laikomu finansiniu turtu, pinigais) ir išankstinio finansavimo sumomis, kurios sudaro 79,6 % ES turto (2018 m. – 78,8 %).

ES konsoliduotojo turto sudėtis

ES konsoliduotojo turto sudėtis

Image 3

2019 m. gruodžio 31 d. visas turtas sudarė 178,9 mlrd. EUR, t. y. padidėjo apie 4,5 mlrd. EUR, arba 2,6 %, palyginti su ankstesniais metais (2018 m. – 174,4 mlrd. EUR). Pagrindiniai pokyčiai yra šie:

| — | parduoti laikomas finansinis turtas padidėjo 3,0 mlrd. EUR (19,2 %) ir parodo tolesnį ESIF & EDVF garantijų fondų ir programos „Horizontas 2020“ finansavimą, |
| --- | --- |

—

parduoti laikomas finansinis turtas padidėjo 3,0 mlrd. EUR (19,2 %) ir parodo tolesnį ESIF & EDVF garantijų fondų ir programos „Horizontas 2020“ finansavimą,

| — | pinigai ir pinigų ekvivalentai padidėjo 1,6 mlrd. EUR (9,0 %) (žr. toliau), |
| --- | --- |

—

pinigai ir pinigų ekvivalentai padidėjo 1,6 mlrd. EUR (9,0 %) (žr. toliau),

| — | išankstinis finansavimas (t. y. išankstiniai mokėjimai ES lėšų gavėjams) iš esmės išliko stabilus – šiek tiek padidėjo (1,1 mlrd. EUR) (2,5 %), |
| --- | --- |

—

išankstinis finansavimas (t. y. išankstiniai mokėjimai ES lėšų gavėjams) iš esmės išliko stabilus – šiek tiek padidėjo (1,1 mlrd. EUR) (2,5 %),

| — | minėtą poveikį iš dalies kompensavo 1,3 mlrd. EUR (2,3 %) sumažėjusios paskolos, daugiausia dėl to, kad 2019 m. Rumunija (1 mlrd. EUR) ir Latvija (0,5 mlrd. EUR) grąžino MB paskolas, tačiau grąžinimo poveikį iš dalies kompensavo naujos MFP paskolos. |
| --- | --- |

—

minėtą poveikį iš dalies kompensavo 1,3 mlrd. EUR (2,3 %) sumažėjusios paskolos, daugiausia dėl to, kad 2019 m. Rumunija (1 mlrd. EUR) ir Latvija (0,5 mlrd. EUR) grąžino MB paskolas, tačiau grąžinimo poveikį iš dalies kompensavo naujos MFP paskolos.

Apskritai, ES institucijos ir įstaigos siekia užtikrinti, kad pinigais ir pinigų ekvivalentais laikomos sumos būtų mažos. 19,7 mlrd. EUR pinigų likutį metų pabaigoje sudaro šie pagrindiniai elementai:

| — | 2019 m. galutinai surinkta ir į taisomąjį biudžetą dar neįtraukta baudų, kurias Komisija skyrė už konkurencijos taisyklių pažeidimą, suma (2,6 mlrd. EUR) taip pat įtraukta į metų pabaigos iždo likutį. |
| --- | --- |

—

2019 m. galutinai surinkta ir į taisomąjį biudžetą dar neįtraukta baudų, kurias Komisija skyrė už konkurencijos taisyklių pažeidimą, suma (2,6 mlrd. EUR) taip pat įtraukta į metų pabaigos iždo likutį.

| — | Į iždo likutį taip pat įtraukti, bet dar nepanaudoti 9,7 mlrd. EUR asignuotųjų pajamų ir kitų 2019 m. biudžeto mokėjimų asignavimų. |
| --- | --- |

—

Į iždo likutį taip pat įtraukti, bet dar nepanaudoti 9,7 mlrd. EUR asignuotųjų pajamų ir kitų 2019 m. biudžeto mokėjimų asignavimų.

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

Reikėtų pastebėti, kad išankstinio finansavimo lygiui didelį poveikį daro DFP ciklas, pavyzdžiui, galima numanyti, kad DFP laikotarpio pradžioje valstybėms narėms pagal sanglaudos politiką bus išmokėti dideli avansai ir šiomis sumomis valstybės narės toliau galės naudotis iki programų užbaigimo. Taip pat išmokamas metinis išankstinis finansavimas, kuris turi būti panaudotas per metus arba susigrąžintas kitais metais, kai užbaigiamas metinis sąskaitų ciklas. Komisija deda visas pastangas siekdama užtikrinti deramą išankstinio finansavimo lygį. Turi būti išlaikyta pakankamo projektų finansavimo užtikrinimo ir išlaidų pripažinimo laiku pusiausvyra.

Visa išankstinio finansavimo suma (išskyrus kitus avansus valstybėms narėms ir įnašus į patikos fondą „Bekou“ ir patikos fondą Afrikai) ES balanse yra 44,4 mlrd. EUR (2018 m. – 44,3 mlrd. EUR) ir beveik visa ši suma susijusi su Komisijos veikla. Maždaug 56 % Komisijos išankstinio finansavimo yra susiję su pasidalijamuoju valdymu, t. y. biudžeto vykdymas yra perduotas valstybėms narėms (priežiūros veiklą toliau vykdo Komisija).

Komisijos išankstinis finansavimas pagal valdymo būdus

Komisijos išankstinis finansavimas pagal valdymo būdus

Image 4

Didžiausia išankstinio finansavimo suma pagal pasidalijamąjį valdymą susijusi su ERPF ir Sanglaudos fondu (14,4 mlrd. EUR), panašiai kaip ir 2018 m. (14,6 mlrd. EUR).

FINANSINĖS PRIEMONĖS

FINANSINĖS PRIEMONĖS

ES konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose apskaitos tikslais prie finansinių priemonių priskiriama:

| — | finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš ES biudžeto: pagal šio tipo biudžeto vykdymą lėšos arba jau yra pervestos į įgaliotųjų subjektų valdomas patikos sąskaitas ir jas galima panaudoti (kaip pinigus ir pinigų ekvivalentus, skolos vertybinius popierius arba investicijas į pinigų rinkos fondus arba sutelktus turto portfelius) būsimiems reikalavimams dėl garantijų išmokėjimo padengti, arba investuotos į nuosavybę, |
| --- | --- |

—

finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš ES biudžeto: pagal šio tipo biudžeto vykdymą lėšos arba jau yra pervestos į įgaliotųjų subjektų valdomas patikos sąskaitas ir jas galima panaudoti (kaip pinigus ir pinigų ekvivalentus, skolos vertybinius popierius arba investicijas į pinigų rinkos fondus arba sutelktus turto portfelius) būsimiems reikalavimams dėl garantijų išmokėjimo padengti, arba investuotos į nuosavybę,

| — | finansinis turtas, laikomas biudžeto garantijoms skirtuose garantijų fonduose: pagal šio tipo biudžeto vykdymą ES suteikia garantijas partneriams, kuriems finansavimas tik iš dalies skiriamas per Komisijos sukurtus garantijų fondus, ir taip ES biudžete atsiranda neapibrėžtieji įsipareigojimai – žr. 4.1 pastabą, ir |
| --- | --- |

—

finansinis turtas, laikomas biudžeto garantijoms skirtuose garantijų fonduose: pagal šio tipo biudžeto vykdymą ES suteikia garantijas partneriams, kuriems finansavimas tik iš dalies skiriamas per Komisijos sukurtus garantijų fondus, ir taip ES biudžete atsiranda neapibrėžtieji įsipareigojimai – žr. 4.1 pastabą, ir

4.1

| — | paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms. |
| --- | --- |

—

paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms.

Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto

Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto

Iš ES biudžeto finansuojamų tiesiogiai ir netiesiogiai valdomų finansinių priemonių svarba ir apimtys kasmet vis didėja. Skirtingai nei tradicinis metodas, pagal kurį biudžetas įgyvendinamas teikiant dotacijas ir subsidijas, šis metodas grindžiamas idėja, kad už kiekvieną iš biudžeto taikant finansines priemones išleistą eurą dėl sverto koeficiento galutinis paramos gavėjas gauna daugiau nei 1 EUR finansinės paramos. Taip naudojant ES biudžetą siekiama kuo labiau padidinti turimų lėšų poveikį. Iš ES biudžeto finansuojamos finansinės priemonės gali būti garantijų priemonės, nuosavo kapitalo priemonės ir paskolų priemonės, žr. DFP apžvalgą toliau pateikiamoje lentelėje. Šiose priemonėse laikomas turtas yra laikomas kaip pinigai ir pinigų ekvivalentai arba investuojamas į nuosavo kapitalo priemones ir skolos vertybinius popierius ir ES konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose priskiriamas prie parduoti laikomo finansinio turto.

Parduoti laikomas finansinis turtas, susijęs su iš ES biudžeto finansuojamomis finansinėmis priemonėmis (vertė metų pabaigoje).

Image 5

Toliau pateikiamose lentelėse apžvelgiamos ES biudžeto lėšomis finansuotos finansinės priemonės pagal DFP ir jų vertės 2019 m. gruodžio 31 d.

| mln. EUR |
| --- |
| Susieta su daugiau nei viena DFP | Turtas
   (13) | Įsipareigojimai
   (14) | Neapibrėžtieji įsipareigojimai
   (15) |
| Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės: | | | |
| Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę (EDIF) | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Nuosavo kapitalo priemonės: | | | |
| Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE) | 166 | — | — |
| Ekologiško augimo fondas rytinėms kaimyninėms šalims | 71 | — | — |
| Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ fondas | 53 | — | — |
| MENA mažųjų ir vidutinių įmonių fondas (SANAD) | 44 | — | — |
| Įmonių inovacijų fondas (ĮIF) | 17 | — | — |
| Įmonių plėtros fondas (ĮPF) | 10 | — | — |
| Mikrofinansų iniciatyva Azijos paskolų fondui (MIFA) | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Iš viso | 406 | (40) | — |

mln. EUR

Susieta su daugiau nei viena DFP

Susieta su daugiau nei viena DFP

Turtas
   (13)

Turtas

13

Įsipareigojimai
   (14)

Įsipareigojimai

14

Neapibrėžtieji įsipareigojimai
   (15)

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

15

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę (EDIF)

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Nuosavo kapitalo priemonės:

Nuosavo kapitalo priemonės:

Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE)

166

—

—

Ekologiško augimo fondas rytinėms kaimyninėms šalims

71

—

—

Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ fondas

53

—

—

MENA mažųjų ir vidutinių įmonių fondas (SANAD)

44

—

—

Įmonių inovacijų fondas (ĮIF)

17

—

—

Įmonių plėtros fondas (ĮPF)

10

—

—

Mikrofinansų iniciatyva Azijos paskolų fondui (MIFA)

9

—

—

370

370

—

—

Iš viso

Iš viso

406

406

(40)

(40)

—

| 2014–2020 m. DFP | Turtas | Įsipareigojimai | Neapibrėžtieji įsipareigojimai |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės: | | | |
| „Horizontas 2020“ – „InnovFin“ paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| „Horizontas 2020“ – „InnovFin“ MVĮ garantija | 936 | (557) | (361) |
| Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė (EITP skolos priemonė) | 708 | (4) | (684) |
| COSME paskolų garantijų priemonė | 401 | (758) | (2) |
| Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP) | 44 | (2) | (8) |
| Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė | 37 | (28) | — |
| Labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms skirta finansinės įtraukties programa | 25 | — | (12) |
| Perkeliamumo ir konvertuojamumo priemonė | 16 | (1) | — |
| Studentų paskolų garantijų sistema | 14 | (1) | — |
| Rytų partnerystės MVĮ finansavimo priemonės | 13 | (4) | (2) |
| Gamtos turtų finansavimo priemonė | 11 | (0) | (7) |
| Kitos garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Nuosavo kapitalo priemonės: | | | |
| „Horizontas 2020“ – „InnovFin“ moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirta nuosavo kapitalo priemonė | 515 | (17) | (131) |
| COSME – augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė | 86 | (2) | — |
| Pietinėms kaimyninėms šalims skirta rizikos kapitalo priemonė | 24 | — | — |
| „Climate Investor One“ | 15 | — | — |
| Lotynų Amerikos investicinė priemonė | 12 | — | — |
| Afrikos žemės ūkio prekybos ir investicijų fondas | 11 | — | — |
| Kitos nuosavybės priemonės | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Mišrios priemonės: | | | |
| Užimtumo ir socialinių inovacijų (EaSI) garantijų priemonė ir gebėjimų stiprinimas | 81 | (72) | — |
| ES glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvėje priemonės | 62 | (24) | — |
| Energetinės įtraukties didinimo priemonė | 37 | (3) | — |
| „ElectriFI“ | 30 | — | — |
| Žemės ūkio finansavimo iniciatyva | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Iš viso | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

2014–2020 m. DFP

2014–2020 m. DFP

Turtas

Turtas

Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

„Horizontas 2020“ – „InnovFin“ paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms

1 237

(33)

(1 091 )

„Horizontas 2020“ – „InnovFin“ MVĮ garantija

936

(557)

(361)

Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė (EITP skolos priemonė)

708

(4)

(684)

COSME paskolų garantijų priemonė

401

(758)

(2)

Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP)

44

(2)

(8)

Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė

37

(28)

—

Labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms skirta finansinės įtraukties programa

25

—

(12)

Perkeliamumo ir konvertuojamumo priemonė

16

(1)

—

Studentų paskolų garantijų sistema

14

(1)

—

Rytų partnerystės MVĮ finansavimo priemonės

13

(4)

(2)

Gamtos turtų finansavimo priemonė

11

(0)

(7)

Kitos garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Nuosavo kapitalo priemonės:

Nuosavo kapitalo priemonės:

„Horizontas 2020“ – „InnovFin“ moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirta nuosavo kapitalo priemonė

515

(17)

(131)

COSME – augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė

86

(2)

—

Pietinėms kaimyninėms šalims skirta rizikos kapitalo priemonė

24

—

—

„Climate Investor One“

15

—

—

Lotynų Amerikos investicinė priemonė

12

—

—

Afrikos žemės ūkio prekybos ir investicijų fondas

11

—

—

Kitos nuosavybės priemonės

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Mišrios priemonės:

Mišrios priemonės:

Užimtumo ir socialinių inovacijų (EaSI) garantijų priemonė ir gebėjimų stiprinimas

81

(72)

—

ES glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvėje priemonės

62

(24)

—

Energetinės įtraukties didinimo priemonė

37

(3)

—

„ElectriFI“

30

—

—

Žemės ūkio finansavimo iniciatyva

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Iš viso

Iš viso

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| DFP iki 2014 m. | Turtas | Įsipareigojimai | Neapibrėžtieji įsipareigojimai |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės: | | | |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 609 | (58) | (110) |
| MVĮ garantijų priemonė pagal KIP | 71 | (140) | — |
| Daugiametė įmonių programa | 32 | (31) | — |
| Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (garantijos) | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Nuosavo kapitalo priemonės: | | | |
| MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė pagal KIP | 448 | (4) | — |
| Daugiametės bendrosios programos nuosavo kapitalo priemonė | 196 | — | — |
| Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas | 105 | — | — |
| Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas | 79 | (4) | — |
| Fondas „Marguerite“ | 54 | — | — |
| 1998 m. Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Mišrios priemonės: | | | |
| Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) | 124 | (2) | — |
| Ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo priemonė pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (MEDA) | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Iš viso | 1 844 | (244) | (110) |
| Bendras skaičius | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

DFP iki 2014 m.

DFP iki 2014 m.

Turtas

Turtas

Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

Garantijos ir rizikos pasidalijimo priemonės:

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

609

(58)

(110)

MVĮ garantijų priemonė pagal KIP

71

(140)

—

Daugiametė įmonių programa

32

(31)

—

Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (garantijos)

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Nuosavo kapitalo priemonės:

Nuosavo kapitalo priemonės:

MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė pagal KIP

448

(4)

—

Daugiametės bendrosios programos nuosavo kapitalo priemonė

196

—

—

Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas

105

—

—

Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas

79

(4)

—

Fondas „Marguerite“

54

—

—

1998 m. Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Mišrios priemonės:

Mišrios priemonės:

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP)

124

(2)

—

Ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo priemonė pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (MEDA)

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Iš viso

Iš viso

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Bendras skaičius

Bendras skaičius

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Finansinis turtas, laikomas biudžeto garantijoms skirtuose garantijų fonduose

Finansinis turtas, laikomas biudžeto garantijoms skirtuose garantijų fonduose

Komisija įsteigė garantijų fondus, kad padengtų biudžeto garantijas (žr. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų 4.1.1 pastabą), suteiktas EIB grupei ir kitoms finansų įstaigoms. Šie garantijų fondai finansuojami iš ES biudžeto siekiant suteikti likvidumo atsargų galimiems nuostoliams, susijusiems su garantuotomis operacijomis, padengti. Mokėjimai į garantijų fondus investuojami į finansines priemones, įskaitant skolos vertybinius popierius, pinigų rinkos fondus, grynuosius pinigus ir terminuotuosius indėlius. 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija finansinį turtą laikė

4.1.1

| — | Išorės veiksmų garantijų fonde (2,6 mlrd. EUR), |
| --- | --- |

—

Išorės veiksmų garantijų fonde (2,6 mlrd. EUR),

| — | ESIF garantijų fonde (6,7 mlrd. EUR) ir |
| --- | --- |

—

ESIF garantijų fonde (6,7 mlrd. EUR) ir

| — | EDVF garantijų fonde (0,6 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

—

EDVF garantijų fonde (0,6 mlrd. EUR).

Paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms

Paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms

Finansinę paramą valstybėms narėms ir trečiosioms šalims dvišalių paskolų, finansuojamų iš kapitalo rinkų pasinaudojant ES biudžeto garantija, forma teikia Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais.

Komisija, veikdama ES vardu, dabar vykdo tris pagrindines programas:

| — | Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM), |
| --- | --- |

—

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM),

| — | mokėjimų balanso (MB) pagalbos ir |
| --- | --- |

—

mokėjimų balanso (MB) pagalbos ir

| — | makrofinansinės paramos (MFP), pagal kurią ji gali teikti paskolas. |
| --- | --- |

—

makrofinansinės paramos (MFP), pagal kurią ji gali teikti paskolas.

ES skolinimui reikalingas kapitalas yra gaunamas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų.

2019 m. gruodžio 31 d. pagal EFSM ir MB priemonę suteiktos finansinės paramos paskolų nominalioji suma buvo:

| mlrd. EUR |
| --- |
| | MB | EFSM
   (16) | IŠ VISO |
| | Latvija | Rumunija | Iš viso | Airija | Portugalija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Iš viso išmokėta 2019 12 31 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Iš viso grąžinta 2019 12 31 | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Negrąžinta suma 2019 12 31 | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

mlrd. EUR

MB

EFSM
   (16)

EFSM

16

IŠ VISO

Latvija

Latvija

Rumunija

Rumunija

Iš viso

Iš viso

Airija

Airija

Portugalija

Portugalija

Iš viso

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Iš viso išmokėta 2019 12 31

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Iš viso grąžinta 2019 12 31

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Negrąžinta suma 2019 12 31

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

EFSM

EFSM

EFSM buvo sukurta siekiant teikti finansinę paramą visoms valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų dėl išimtinių aplinkybių, kurių jos negali kontroliuoti. 2011–2014 m. finansinė parama pagal EFSM buvo suteikta Airijai ir Portugalijai, su sąlyga, kad bus vykdomos reformos.

Šios programos galiojimas baigėsi ir jokių papildomų paskolų nebegalima imti, nors ji ir toliau naudojama, pvz., tokioms konkrečioms užduotims: pratęsti Airijai ir Portugalijai suteiktų paskolų grąžinimo terminą ir teikti pereinamojo laikotarpio paskolas.

Pagrindiniai EFSM programos faktai:

Airija

Airija

| — | 2010 m. gruodžio mėn. Airija paprašė suteikti visą EFSM skirtą 22,5 mlrd. EUR sumą. Ši suma buvo išmokėta aštuoniomis dalimis nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2014 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

—

2010 m. gruodžio mėn. Airija paprašė suteikti visą EFSM skirtą 22,5 mlrd. EUR sumą. Ši suma buvo išmokėta aštuoniomis dalimis nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2014 m. kovo mėn.

| — | 2019 m. nebuvo numatyta grąžinti pagrindinės sumos. Visi prašomi palūkanų mokėjimai buvo atlikti laiku. |
| --- | --- |

—

2019 m. nebuvo numatyta grąžinti pagrindinės sumos. Visi prašomi palūkanų mokėjimai buvo atlikti laiku.

Portugalija

Portugalija

| — | Portugalija paprašė 24,3 mlrd. EUR iš bendros 26 mlrd. EUR sumos, kurią 2011 m. gegužės mėn. skyrė EFSM. Ši suma buvo išmokėta septyniomis dalimis nuo 2011 m. gegužės mėn. iki 2014 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

—

Portugalija paprašė 24,3 mlrd. EUR iš bendros 26 mlrd. EUR sumos, kurią 2011 m. gegužės mėn. skyrė EFSM. Ši suma buvo išmokėta septyniomis dalimis nuo 2011 m. gegužės mėn. iki 2014 m. lapkričio mėn.

| — | Kaip ir Airijos atveju, 2019 m. nebuvo numatyta grąžinti pagrindinės sumos, o visos palūkanos buvo sumokėtos laiku. |
| --- | --- |

—

Kaip ir Airijos atveju, 2019 m. nebuvo numatyta grąžinti pagrindinės sumos, o visos palūkanos buvo sumokėtos laiku.

| — | Portugalija oficialiai paprašė ES atsisakyti savo teisių pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) susitarimo dėl paskolos programos privalomo išankstinio mokėjimo sąlygą, kad Portugalija galėtų iš anksto grąžinti 2 mlrd. EUR sumą Europos finansinio stabilumo fondui (EFSF). Išankstinis grąžinimas EFSF sąlygoja privalomą proporcingą EFSM paskolų grąžinimą. Komisijos sprendimu leista netaikyti reikalavimo, jei laikomasi tam tikrų konkrečių sąlygų. |
| --- | --- |

—

Portugalija oficialiai paprašė ES atsisakyti savo teisių pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) susitarimo dėl paskolos programos privalomo išankstinio mokėjimo sąlygą, kad Portugalija galėtų iš anksto grąžinti 2 mlrd. EUR sumą Europos finansinio stabilumo fondui (EFSF). Išankstinis grąžinimas EFSF sąlygoja privalomą proporcingą EFSM paskolų grąžinimą. Komisijos sprendimu leista netaikyti reikalavimo, jei laikomasi tam tikrų konkrečių sąlygų.

Mokėjimų balansas

Mokėjimų balansas

Mokėjimų balanso pagalba yra paramos programa, skirta euro zonai nepriklausančioms šalims, kurios susiduria su mokėjimų balanso sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia. Mokėjimų balanso pagalba teikiama kaip vidutinės trukmės paskolos, su sąlyga kad bus įgyvendinama politika, skirta pagrindinėms ekonominėms problemoms spręsti. Paprastai ES mokėjimų balanso pagalba siūloma bendradarbiaujant su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir kitomis tarptautinėmis institucijomis ar šalimis.

Pagrindiniai faktai:

| — | 2019 m. mokėjimų balanso pagalbą gavusios valstybės narės laiku grąžino visą 1,5 mlrd. EUR sumą, iš jos 1,0 mlrd. EUR sumą, susijusią su pagrindinės paskolos suma, grąžino Rumunija ir 0,5 mlrd. EUR – Latvija. Be to, abi valstybės narės laiku sumokėjo 2019 m. mokėtinų palūkanų sumą. |
| --- | --- |

—

2019 m. mokėjimų balanso pagalbą gavusios valstybės narės laiku grąžino visą 1,5 mlrd. EUR sumą, iš jos 1,0 mlrd. EUR sumą, susijusią su pagrindinės paskolos suma, grąžino Rumunija ir 0,5 mlrd. EUR – Latvija. Be to, abi valstybės narės laiku sumokėjo 2019 m. mokėtinų palūkanų sumą.

| — | Nesumokėta suma 2019 m. pabaigoje buvo 0,2 mlrd. EUR ir buvo susijusi tik su Latvija. Sumą numatyta grąžinti 2025 m. Rumunija grąžino visą pagrindinę paskolos sumą ir palūkanas, todėl jos mokėjimų balanso finansinės paramos programą būtų galima užbaigti. |
| --- | --- |

—

Nesumokėta suma 2019 m. pabaigoje buvo 0,2 mlrd. EUR ir buvo susijusi tik su Latvija. Sumą numatyta grąžinti 2025 m. Rumunija grąžino visą pagrindinę paskolos sumą ir palūkanas, todėl jos mokėjimų balanso finansinės paramos programą būtų galima užbaigti.

Makrofinansinė parama

Makrofinansinė parama

Makrofinansinė parama (MFP) – finansinė parama, kurią ES teikia šalims partnerėms, nepriklausančioms ES ir patiriančioms mokėjimų balanso krizę. Ji teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikės paskolos arba dotacijos arba jų derinio forma, ir ją gali gauti tik šalys, kurios naudojasi TVF pagalbos programa.

Taigi 2019 m. gruodžio 31 d. bendra negrąžintų paskolų pagal MFP paskolų programą suma (nominalioji vertė) buvo 4,7 mlrd. EUR.

| | MFP |
| --- | --- |
| | Ukraina | Tunisas | Jordanija | Kiti | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Iš viso išmokėta 2019 12 31 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Iš viso grąžinta 2019 12 31 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Negrąžinta suma 2019 12 31 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

MFP

Ukraina

Tunisas

Jordanija

Kiti

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Iš viso išmokėta 2019 12 31

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Iš viso grąžinta 2019 12 31

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Negrąžinta suma 2019 12 31

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

Pagrindiniai faktai yra tokie:

| — | 2019 m. iš viso buvo išmokėta 0,4 mlrd. EUR vertės naujų paskolų: 0,3 mlrd. EUR – Tunisui, 0,1 mlrd. EUR – Jordanijai ir 0,02 mlrd. EUR – Moldovai. |
| --- | --- |

—

2019 m. iš viso buvo išmokėta 0,4 mlrd. EUR vertės naujų paskolų: 0,3 mlrd. EUR – Tunisui, 0,1 mlrd. EUR – Jordanijai ir 0,02 mlrd. EUR – Moldovai.

Didžiausia paskolos gavėja pagal MFP yra Ukraina, kuriai suteikta 3,3 mlrd. EUR vertės paskolų, o dar 0,5 mlrd. EUR skirta, bet dar neišmokėta pagal paskolos susitarimą. Visus mokėjimo įsipareigojimus Ukraina vykdė visus 2019 m.

1.4.   ĮSIPAREIGOJIMAI

ĮSIPAREIGOJIMAI

Svarbiausi balanso įsipareigojimų straipsniai visų pirma yra šie keturi straipsniai: i) pensijų įsipareigojimas ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimai; ii) pasiskolintos lėšos; iii) mokėtinos sumos trečiosioms šalims ir iv) sukauptos sąnaudos.

ES konsoliduotojo balanso įsipareigojimų sudėtis

ES konsoliduotojo balanso įsipareigojimų sudėtis

Image 6

2019 m. gruodžio 31 d. visi įsipareigojimai sudarė 251,5 mlrd. EUR, t. y. padidėjo 15,6 mlrd. EUR, arba 6,6 %, palyginti su ankstesniais metais (235,9 mlrd. EUR).

Pagrindiniai pokyčiai buvo susiję su tokiais veiksniais:

| — | pensijos ir kitos išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui, padidėjo 17,2 mlrd. EUR, arba 21,4 %. Padidėjimas daugiausia susijęs su aktuariniais nuostoliais dėl finansinių prielaidų, patirtais dėl reikšmingai sumažėjusios diskonto normos, kuri pirmą kartą tapo neigiama. |
| --- | --- |

—

pensijos ir kitos išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui, padidėjo 17,2 mlrd. EUR, arba 21,4 %. Padidėjimas daugiausia susijęs su aktuariniais nuostoliais dėl finansinių prielaidų, patirtais dėl reikšmingai sumažėjusios diskonto normos, kuri pirmą kartą tapo neigiama.

| — | Pasiskolintos lėšos sumažėjo 1,3 mlrd. EUR, arba 2,3 %, daugiausia dėl to, kad buvo grąžintos MB paskolos (1 mlrd. EUR grąžino Rumunija, o 0,5 mlrd. EUR – Latvija), o jų grąžinimo poveikį iš dalies kompensavo naujos MFP paskolos, kurių vertė – 0,4 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

—

Pasiskolintos lėšos sumažėjo 1,3 mlrd. EUR, arba 2,3 %, daugiausia dėl to, kad buvo grąžintos MB paskolos (1 mlrd. EUR grąžino Rumunija, o 0,5 mlrd. EUR – Latvija), o jų grąžinimo poveikį iš dalies kompensavo naujos MFP paskolos, kurių vertė – 0,4 mlrd. EUR.

| — | Vertinant mokėtinas sumas (jos sumažėjo 5,0 mlrd. EUR) ir sukauptas sąnaudas (jos padidėjo 4,0 mlrd. EUR) kartu, bendras įsipareigojimų lygis išlieka toks pat. Kadangi iki metų pabaigos nebuvo gauta tokio paties dydžio prašymų kompensuoti išlaidas sanglaudos politikos srityje (ERPF, SF ir ESF), dėl to mokėtinos sumos yra mažesnės. Tačiau sukauptos sąnaudos didės, o tai rodo, kad programos įgyvendinamos toliau. |
| --- | --- |

—

Vertinant mokėtinas sumas (jos sumažėjo 5,0 mlrd. EUR) ir sukauptas sąnaudas (jos padidėjo 4,0 mlrd. EUR) kartu, bendras įsipareigojimų lygis išlieka toks pat. Kadangi iki metų pabaigos nebuvo gauta tokio paties dydžio prašymų kompensuoti išlaidas sanglaudos politikos srityje (ERPF, SF ir ESF), dėl to mokėtinos sumos yra mažesnės. Tačiau sukauptos sąnaudos didės, o tai rodo, kad programos įgyvendinamos toliau.

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų, balanse pripažintų mokėtinomis sumomis

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų, balanse pripažintų mokėtinomis sumomis

Image 7

Grynasis turtas

Grynasis turtas

Turtą viršijantys įsipareigojimai nereiškia, kad ES institucijos ir įstaigos yra patekusios į sunkią finansinę padėtį, greičiau tai rodo, kad tam tikri įsipareigojimai bus finansuojami iš būsimų metinių biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos einamaisiais metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos kitais arba dar vėlesniais metais ir dengiamos iš būsimų biudžetų; susijusios pajamos bus apskaitomos tik būsimais laikotarpiais. Didžiausios minėtinos sumos yra EŽŪGF veiklos lėšos (didžioji jų dalis paprastai išmokama kitų metų pirmąjį ketvirtį) ir išmokų darbuotojams įsipareigojimas (mokėtinas ateinančius 30 ir daugiau metų).

2.   RIZIKOS IR NEAPIBRĖŽTUMO VALDYMAS VYKDANT ES BIUDŽETĄ

2.1.   MAKROEKONOMINĖ APLINKA

MAKROEKONOMINĖ APLINKA

Atsižvelgiant į dabartinę pasaulinę padėtį, susijusią su ligos COVID-19 plitimu pirmąjį 2020 m. ketvirtį, perduodant šias sąskaitas neįmanoma tiksliai įvertinti neabejotinai didelio neigiamo poveikio ES makroekonominei aplinkai.

ES makroekonominė aplinka turi įtakos ES valstybių narių gebėjimui vykdyti savo finansavimo įsipareigojimus ES institucijoms ir įstaigoms, taigi ir ES gebėjimui toliau įgyvendinti ES politiką.

Apskaičiuota, kad 2019 m. euro zonos ir ES BVP atitinkamai išaugo 1,2 % ir 1,5 %. 2019 m. bendra infliacija euro zonoje vidutiniškai siekė 1,2 %, t. y. smarkiai sumažėjo, palyginti su 1,7 % infliacijos lygiu ankstesniais metais. Tai gali būti susiję su energijos kainų sumažėjimu ir tai, kad spartus darbo užmokesčio augimas neatsispindėjo pagrindinėje infliacijoje. Atsižvelgiant į palyginti nuosaikų ekonomikos augimą, 2019 m. euro zonos darbo rinka buvo pakankamai atspari. Nedarbo lygis metų pabaigoje išliko artimas 7,4 % arba jiems lygus, t. y. žemiausias nuo 2008 m. gegužės mėn. užfiksuotas nedarbo lygis. 2019 m. gruodžio mėn. bedarbių skaičius buvo 4,6 % mažesnis nei prieš metus ir 36,8 % mažesnis nei 2013 m. balandžio mėn. – tada jis buvo aukščiausias.

2.2.   NEAPIBRĖŽTIEJI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI FINANSINEI PARAMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI FINANSINEI PARAMAI

ES skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansinės paramos programomis, nepriskiriama biudžeto operacijoms. Apskritai, taip gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas vadovaujantis kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, finansinių priemonių skolos aptarnavimas yra teisinis ES įsipareigojimas, kuriuo užtikrinama, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Komisija yra nustačiusi procedūrą, kad užtikrintų paskolos grąžinimą net paskolos įsipareigojimų neįvykdymo atveju.

ES skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir juos garantuoja ES valstybės narės (neapibrėžtieji biudžetiniai įsipareigojimai). Ne ES šalių paskoloms finansuoti pasiskolintas lėšas apdraudžia Išorės veiksmų garantijų fondas. Jeigu valstybė narė gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento Nr. 609/2014 14 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

EP, Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikta suma, išmokos dalių skaičius ir ilgiausias (vidutinis) paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja susitaria dėl paskolos ir (arba) finansavimo parametrų, visų pirma dėl jų dalių grąžinimo terminų. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo politikos sąlygų laikymosi teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, darantis poveikį finansavimo operacijų laikui. Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai svyruoja nuo 3 iki 30 metų.

Toliau pateikiamoje lentelėje apžvelgiamas numatomas negrąžintų EFSM ir MB paskolų (nominaliąja verte) grąžinimo tvarkaraštis 2019 m. gruodžio 31 d.

| mlrd. EUR |
| --- |
| | MB | EFSM | IŠ VISO |
| | Latvija | Rumunija | Iš viso | Airija | Portugalija | Iš viso |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Iš viso | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

mlrd. EUR

MB

EFSM

IŠ VISO

IŠ VISO

Latvija

Rumunija

Iš viso

Airija

Portugalija

Iš viso

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Iš viso

Iš viso

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

Tarpvyriausybiniai finansinio stabilumo mechanizmai Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF) ir Europos stabilumo mechanizmas (ESM) nepriklauso ES sutarties taikymo sričiai, todėl nėra įtraukti į ES konsoliduotąsias metines finansines ataskaitas.

2.3.   BIUDŽETO GARANTIJOS

BIUDŽETO GARANTIJOS

ES suteikė EIB grupei garantijų paskoloms, teikiamoms už ES ribų, ir skolos ir nuosavo kapitalo operacijoms, kurioms taikoma ESIF garantija. 2019 m. gruodžio 31 d. savo konsoliduotųjų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose ES atskleidžia (žr. 4.1.1 pastabą) abiejų garantijų neapibrėžtuosius įsipareigojimus, o dabartinių įsipareigojimų sumos finansinėse ataskaitose pripažįstamos kaip atidėjiniai ir finansinės garantijos įsipareigojimai (žr. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų atitinkamai 2.10 ir 2.11.3 pastabas). Siekdama sušvelninti riziką, kuri galėtų kilti ES biudžetui, jei EIB grupė pareikalautų mokėti pagal garantiją, ES sukūrė specialius garantijų fondus, t. y. Išorės veiksmų garantijų fondą ir ESIF garantijų fondą.

4.1.1

2.10

2.11.3

ES biudžete yra numatyti atidėjiniai Išorės veiksmų garantijų fondui, kad būtų padengta 9 % metų pabaigoje negrąžintų paskolų, skirtų veiklai trečiosiose šalyse ir garantuotų pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą. 2019 m. gruodžio 31 d. rizikai, susijusiai su išmokėtomis sumomis (20,2 mlrd. EUR), padengti skirto turto bendra vertė sudarė 2,6 mlrd. EUR.

ESIF garantijų fondas pradėjo veikti 2016 m. Pagal iš dalies pakeistą ESIF reglamentą (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2396 (18)) ESIF ES garantijos viršutinė riba buvo padidinta iki 26 mlrd. EUR (nuo pradinės 16 mlrd. EUR sumos), o garantijų fondo riba sumažėjo iki 35 % (nuo pradinių 50 %) viso ES garantijos įsipareigojimo. Todėl, dabar tikimasi, kad bendra ESIF garantijų fondo suma sudarys 9,1 mlrd. EUR. Visas turtas, kuris 2019 m. gruodžio 31 d. sudarė ESIF garantijų fondą, yra 6,7 mlrd. EUR ir juo garantuojama 17,7 mlrd. EUR išmokėtų sumų.

18

Pagal EDVF reglamentą (Reglamentas (ES) 2017/1601) turi būti suteikta iki 1,5 mlrd. EUR EDVF garantijų (papildomai padidintų išorės įnašais) siekiant paremti investicijas šalyse partnerėse Afrikoje ir Europos kaimynystėje. Konsoliduotųjų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose ES atskleidžia (žr. 4.1.1 pastabą) EDVF garantiją kaip neapibrėžtuosius įsipareigojimus. 2019 m. gruodžio 31 d. buvo įsigaliojęs vienas EDVF garantijos susitarimas (neviršijant bendros 50 mln. EUR sumos), tačiau įgyvendinantysis partneris nepasirašė jokių pagrindinių finansavimo operacijų. Galimiems būsimiems reikalavimams pagal garantiją padengti įsteigtas EDVF garantijų fondas. 2019 m. gruodžio 31 d. į fondą iš viso gauta 0,6 mlrd. EUR įnašų suma.

4.1.1

2.4.   NAUJIEMS RINKOS DALYVIAMS SKIRTAS REZERVAS (NER) 300

NAUJIEMS RINKOS DALYVIAMS SKIRTAS REZERVAS (NER) 300

„NER 300“ fondas įsteigtas pardavus apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (19), nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje. Fondas priklauso valstybėms narėms ir jos naudoja lėšas inovaciniams mažo anglies dioksido kiekio energijos parodomiesiems projektams finansuoti. Komisija valstybių narių vardu administruoja programą, o EIB yra atsakingas už „NER 300“ fondo turto valdymą ir veikia kaip patarėjas techniniais klausimais pagal bendradarbiavimo susitarimą su Komisija. Atsižvelgiant į ribotą Komisijos vaidmenį priimant sprendimus pagal programą „NER 300“ ir į tai, kad lėšos, gautos pardavus apyvartinius taršos leidimus, nepriklauso ES biudžetui, „NER 300“ neįtraukiamas į ES konsolidavimą (t. y. į ES sąskaitas neįtraukiamos nei pajamos iš apyvartinių taršos leidimų, nei finansuojamų projektų išlaidos).

19

2017 m. valstybės narės nusprendė (Komisijos sprendimas (ES) 2017/2172 (20)), kad „NER 300“ pajamos, kurios nebuvo iki galo panaudotos mažo anglies dioksido kiekio energetikos parodomiesiems projektams skiriant dotacijas, turėtų būti iš dalies susietos su finansinėmis priemonėmis. Visų pirma, „NER 300“ lėšos naudojamos garantijoms, susijusioms su EIB paskolomis energetikos parodomiesiems projektams, teikti kartus su ES biudžeto garantija pagal programą „Horizontas 2020“ ir EITP finansinėmis priemonėmis. Nors šias „NER 300“ lėšas EIB sutelkė kartu su ES biudžeto lėšomis turto valdymo tikslais, jos ir toliau sudaro neatskiriamą programos „NER 300“ dalį ir ES jų nekontroliavo. Taigi ES pripažįsta tik savo dalį tuose turto portfeliuose kaip parduoti laikomą finansinį turtą (žr. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų 2.4.1 pastabą).

20

2.4.1

Likęs „NER 300“ turtas, kuris nebuvo panaudotas mažo anglies dioksido kiekio energetikos demonstraciniams projektams, pagal Direktyvą 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais 2018 m. Direktyva (ES) 2018/410 (21), ir sukaupti apyvartiniai taršos leidimai, kurie turi būti skirti Inovacijų fondui sukurti, yra naudojami mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų inovacijoms remti. Pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/856 (22) Inovacijų fondą valdo Komisija, o į ES biudžetą pervestas programos „NER 300“ įnašas sudarys išorės asignuotąsias pajamas. Atsižvelgiant į tai, kad Inovacijų fondas nepradėjo savo veiklos ir 2019 m. Komisijai nepervedė nepanaudotų „NER 300“ lėšų, šios lėšos 2019 m. ES konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose nebuvo pripažintos turtu.

21

22

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (38)

38

TURINYS

TURINYS

| ES BIUDŽETO REZULTATAS | 116 |
| --- | --- |

| BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA | 117 |
| --- | --- |

| BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS | 120 |
| --- | --- |

| 1. | ES BIUDŽETO SISTEMA | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | 2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | DETALIZUOTOS DFP IŠLAIDŲ KATEGORIJOS (PROGRAMOS) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | METINIS BIUDŽETAS | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PAJAMOS | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | 2019 M. ES BIUDŽETO VYKDYMAS. KOMENTARAS | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PAJAMOS | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IŠLAIDOS | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ES BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMAS | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ES BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMO SUVESTINĖ | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ES BIUDŽETO IŠLAIDŲ VYKDYMAS | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | DETALIZUOTA DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | BIUDŽETO VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJAS | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMAS | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AGENTŪRŲ BIUDŽETO VYKDYMAS | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | BIUDŽETO PAJAMOS | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ES BIUDŽETO REZULTATAS

ES BIUDŽETO REZULTATAS

| mln. EUR |
| --- |
| Pastaba | 2019 | 2018 |
| a. | Finansinių metų pajamos | 163 918 | 159 318 |
| b. | Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c. | Mokėjimų asignavimai, perkelti į N + 1 metus | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d. | Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N – 1 metų | 75 | 106 |
| e. | Asignuotųjų pajamų raida (B) – (A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Nepanaudoti asignavimai einamųjų metų pabaigoje (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Nepanaudoti asignavimai ankstesnių metų pabaigoje (B) | 7 408 | 6 295 |
| f. | Valiutos keitimo kursų pokyčiai per metus | 4 | (1) |
| | Biudžeto rezultatas | 3 217 | 1 802 |

mln. EUR

Pastaba

2019

2018

a.

Finansinių metų pajamos

163 918

159 318

b.

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(157 428 )

(154 833 )

c.

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N + 1 metus

(1 615 )

(1 675 )

d.

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N – 1 metų

75

106

e.

Asignuotųjų pajamų raida (B) – (A)

(1 736 )

(1 114 )

Nepanaudoti asignavimai einamųjų metų pabaigoje (A)

Nepanaudoti asignavimai einamųjų metų pabaigoje (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Nepanaudoti asignavimai ankstesnių metų pabaigoje (B)

Nepanaudoti asignavimai ankstesnių metų pabaigoje (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f.

Valiutos keitimo kursų pokyčiai per metus

4

(1)

Biudžeto rezultatas

Biudžeto rezultatas

3 217

3 217

1 802

1 802

Susidaręs ES biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms 2020 m., atimant jų mokėtinas sumas. Jis apskaičiuojamas remiantis Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 608/2014 (39), kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, 1 straipsnio 1 dalimi. Daugiau informacijos galima rasti skyriuje „Biudžeto rezultato skaičiavimas“.

39

| a. | Finansinių metų pajamos. 3.1 lentelės „ES biudžeto pajamų vykdymo suvestinė“ 8 skiltis „Iš viso pajamų“. |
| --- | --- |

a.

Finansinių metų pajamos. 3.1 lentelės „ES biudžeto pajamų vykdymo suvestinė“ 8 skiltis „Iš viso pajamų“.

| b. | Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus. Žr. 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 2 skiltį „Iš patvirtinto biudžeto atlikti mokėjimai“ ir 4 skiltį „Iš asignuotųjų pajamų atlikti mokėjimai“. |
| --- | --- |

b.

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus. Žr. 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 2 skiltį „Iš patvirtinto biudžeto atlikti mokėjimai“ ir 4 skiltį „Iš asignuotųjų pajamų atlikti mokėjimai“.

| c. | Mokėjimų asignavimai, perkelti į N + 1 metus Žr. 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 7 skiltį „Automatiniai perkėlimai“ ir 8 skiltį „Perkėlimai pagal sprendimą“. |
| --- | --- |

c.

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N + 1 metus Žr. 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 7 skiltį „Automatiniai perkėlimai“ ir 8 skiltį „Perkėlimai pagal sprendimą“.

| d. | Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N – 1 metų. Atsižvelgiama į perkeltų mokėjimų asignavimų (automatiškai ir pagal sprendimą) sumą praėjusių metų pabaigoje ir einamųjų metų atliktus mokėjimus iš perkėlimų, nurodytus 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 3 skiltyje. |
| --- | --- |

d.

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N – 1 metų. Atsižvelgiama į perkeltų mokėjimų asignavimų (automatiškai ir pagal sprendimą) sumą praėjusių metų pabaigoje ir einamųjų metų atliktus mokėjimus iš perkėlimų, nurodytus 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 3 skiltyje.

| e. | Visų asignuotųjų pajamų asignavimų pokytis metų pabaigoje. Apskaičiuojamas asignuotųjų pajamų asignavimų ankstesnių metų pabaigoje (plius) sumos ir asignuotųjų pajamų asignavimų einamųjų metų pabaigoje sumos (nurodytos 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 9 skiltyje) skirtumas, kad būtų gautas grynasis asignuotųjų pajamų pokytis einamaisiais metais. |
| --- | --- |

e.

Visų asignuotųjų pajamų asignavimų pokytis metų pabaigoje. Apskaičiuojamas asignuotųjų pajamų asignavimų ankstesnių metų pabaigoje (plius) sumos ir asignuotųjų pajamų asignavimų einamųjų metų pabaigoje sumos (nurodytos 4.3 lentelės „DFP. Mokėjimų asignavimų vykdymas“ 9 skiltyje) skirtumas, kad būtų gautas grynasis asignuotųjų pajamų pokytis einamaisiais metais.

| f. | Valiutos keitimo kursų skirtumai apima realizuotus ir nerealizuotus valiutų keitimo kursų skirtumus. |
| --- | --- |

f.

Valiutos keitimo kursų skirtumai apima realizuotus ir nerealizuotus valiutų keitimo kursų skirtumus.

BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

Biudžeto pajamos

Biudžeto pajamos

| mln. EUR |
| --- |
| | Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Pajamos |
| 1. | Nuosavi ištekliai | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11. Cukraus mokesčiai | — | — | (1) | (1) |
| | 12. Muitai | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13. PVM | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14. BNP | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15. Biudžeto disbalanso korekcija | — | — | (81) | (81) |
| | 16. Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų įnašų sumažinimas | — | — | 7 | 7 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4. | Pajamos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5. | Pajamos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7. | Delspinigiai ir baudos | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9. | Įvairios pajamos | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Iš viso | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

mln. EUR

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Pajamos

1.

Nuosavi ištekliai

146 305

144 795

147 056

144 766

11. Cukraus mokesčiai

11. Cukraus mokesčiai

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12. Muitai

12. Muitai

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13. PVM

13. PVM

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14. BNP

14. BNP

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15. Biudžeto disbalanso korekcija

15. Biudžeto disbalanso korekcija

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16. Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų įnašų sumažinimas

16. Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų įnašų sumažinimas

—

—

—

—

7

7

7

7

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

—

1 803

1 811

1 805

4.

Pajamos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 607

1 607

1 585

1 576

5.

Pajamos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

25

25

589

558

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis

130

130

14 134

12 577

7.

Delspinigiai ir baudos

115

115

18 575

2 625

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

3

3

3

3

9.

Įvairios pajamos

15

15

17

8

Iš viso

Iš viso

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Biudžeto išlaidos. Įsipareigojimai pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas

Biudžeto išlaidos. Įsipareigojimai pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5. | Administravimas | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Iš viso | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

1.

Pažangus ir integracinis augimas

80 527

80 627

92 794

90 536

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

59 642

59 642

62 846

60 600

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3.

Saugumas ir pilietybė

3 787

3 787

4 065

3 874

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

11 319

11 625

13 454

13 111

5.

Administravimas

9 943

9 943

10 776

10 371

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

577

565

618

295

Iš viso

Iš viso

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Biudžeto išlaidos. Mokėjimai pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas

Biudžeto išlaidos. Mokėjimai pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5. | Administravimas | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Iš viso | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

1.

Pažangus ir integracinis augimas

67 557

67 823

82 553

75 535

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

57 400

57 837

61 252

59 521

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3.

Saugumas ir pilietybė

3 527

3 291

3 575

3 256

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

9 358

8 953

10 933

10 108

5.

Administravimas

9 945

9 942

11 694

10 381

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

412

647

671

295

Iš viso

Iš viso

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS

1.   ES BIUDŽETO SISTEMA

Biudžeto sąskaitos tvarkomos pagal Finansinį reglamentą (FR). Bendrasis biudžetas – priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Sąjungos pajamos ir išlaidos, neviršijančios viršutinių ribų ir atitinkančios kitas nuostatas, nustatytas daugiametėje finansinėje programoje vadovaujantis teisėkūros procedūra priimtais aktais, susijusiais su daugiametėmis programomis, priimtomis pagal tą programą.

1.1.   2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA

2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA

| mln. EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Iš viso |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas |

mln. EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Iš viso

1.

Pažangus ir integracinis augimas

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1a.

Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda |
| --- | --- |

1b.

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai |
| --- | --- |

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Saugumas ir pilietybė |
| --- | --- |

3.

Saugumas ir pilietybė

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje |
| --- | --- |

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Neigiamas rezervas |
| --- | --- |

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Specialios priemonės |
| --- | --- |

9.

Specialios priemonės

—

—

—

—

—

—

—

—

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Iš viso mokėjimų asignavimų

Iš viso mokėjimų asignavimų

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Pirmiau pateiktoje lentelėje daugiametės finansinės programos (DFP) viršutinės ribos pateikiamos galiojančiomis kainomis. 2019 m. – priešpaskutiniai 2014–2020 m. DFP finansiniai metai. 2019 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba buvo 164 123 mln. EUR, t. y. 1,00 % ES BNP, o atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba buvo 166 709 mln. EUR, t. y. 1,01 % ES BNP; abi ribos galiojo visus 2019 finansinius metus.

2014–2020 m. DFP yra nustatytos naujos lankstumo nuostatos. Viena iš naujų nuostatų – galimybė perkelti nepanaudotas maržas (iki reglamentu nustatytų ribų), neviršijančias mokėjimų viršutinių ribų, į vėlesnius metus – per bendrąją mokėjimų maržą atliekant kitų metų DFP techninį patikslinimą. Todėl sumos, nepanaudotos 2016 m. (13 991 mln. EUR galiojančiomis kainomis), 2017 m. (16 414 mln. EUR galiojančiomis kainomis) ir 2018 m. (210 mln. EUR iš apskaičiuotos 11 386 mln. EUR sumos pritaikius ribą), buvo perkeltos į 2018–2020 m. ir atitinkamai patikslintos 2016–2020 m. viršutinės ribos. 2019 m. gegužės 15 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl 2020 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal BNP pokyčius (2010 m. ESS) (COM(2019) 310).

Įvairios DFP išlaidų kategorijos paaiškinamos toliau:

1 išlaidų kategorija. Pažangus ir integracinis augimas

1 išlaidų kategorija. Pažangus ir integracinis augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| 1a. | Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

1a.

Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| 1b. | Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvaraus vystymosi strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

1b.

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvaraus vystymosi strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio bei žuvininkystės politiką ir aplinkos priemones, visų pirma programą „Life+“.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

3 išlaidų kategorija (Saugumas ir pilietybė) rodo augančią tam tikrų sričių, kuriose ES pavestos specialios užduotys (teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais), svarbą.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą, pasirengimo narystei pagalbos ir kaimynystės priemones. Europos plėtros fondas į ES biudžetą neįtraukiamas ir nėra DFP dalis.

5 išlaidų kategorija. Administravimas

5 išlaidų kategorija. Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitoms institucijoms (ne Komisijai) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas.

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip šioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto pajamoms ir įnašams subalansuoti.

9 išlaidų kategorija. Specialios priemonės

9 išlaidų kategorija. Specialios priemonės

Lankstumo mechanizmai sudaro sąlygas ES mobilizuoti reikiamas lėšas, skirtas reaguoti į tokius nenumatytus įvykius kaip krizės ir ekstremalios situacijos. Jų taikymo sritis, finansinis asignavimas ir veikimo sąlygos yra nustatytos DFP reglamente ir tarpinstituciniame susitarime. Atsižvelgiant į tai, kad dabar mažinamos išlaidos, jie taip pat užtikrina, kad biudžeto ištekliais būtų galima reaguoti į kintančius prioritetus, kad kiekvienas euras būtų panaudotas ten, kur labiausiai reikia. Todėl dauguma lankstumo mechanizmų nelaikomi DFP dalimi, ir jų lėšos galėtų būti mobilizuotos viršijant išlaidų viršutines ribas.

1.2.   DETALIZUOTOS DFP IŠLAIDŲ KATEGORIJOS (PROGRAMOS)

DETALIZUOTOS DFP IŠLAIDŲ KATEGORIJOS (PROGRAMOS)

DFP išlaidų kategorijos toliau skaidomos į detalizuotas išlaidų kategorijas, atitinkančias pagrindines išlaidų programas (pvz., „Horizontas 2020“, „Erasmus+“ ir t. t.). Teisinis pagrindas, kuriuo paremtas biudžeto vykdymas, priimamas šiuo programų lygmeniu. Programos yra paprastai įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitų teikimui naudojama struktūra. Lenteles pagal programas galima rasti biudžeto vykdymo ataskaitose (žr. 4.6–4.10 lenteles).

4.6–4.10

1.3.   METINIS BIUDŽETAS

METINIS BIUDŽETAS

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų metines pajamų ir išlaidų sąmatas ir parengia biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo biudžeto projektu, Taryba išdėsto savo poziciją, kuri tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. EP pirmininkas paskelbia, kad bendras projektas yra galiausiai priimtas ir taip biudžetas tampa vykdytinas. Per tuos metus priimami taisomieji biudžetai. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

Komisijos biudžeto struktūrą sudaro administraciniai ir veiklos asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Biudžete skiriami dviejų tipų asignavimai – nediferencijuoti ir diferencijuoti. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Diferencijuotieji asignavimai naudojami tam, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

| — | įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, trunkantiems ilgiau nei vienus finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte, |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, trunkantiems ilgiau nei vienus finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte,

| — | mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

Finansinėse ataskaitose finansavimo rūšys yra suskirstytos į šias dvi pagrindines grupes:

| — | galutiniai patvirtinti biudžeto asignavimai ir |
| --- | --- |

—

galutiniai patvirtinti biudžeto asignavimai ir

| — | papildomi asignavimai, kuriuos sudaro:






  — | iš ankstesnių metų perkeltos sumos (pagal Finansinį reglamentą retais atvejais leidžiama perkelti ankstesniais metais nepanaudotas sumas į einamuosius metus) ir |
| --- | --- | --- |

—

papildomi asignavimai, kuriuos sudaro:

—

iš ankstesnių metų perkeltos sumos (pagal Finansinį reglamentą retais atvejais leidžiama perkelti ankstesniais metais nepanaudotas sumas į einamuosius metus) ir

| — | asignuotosios pajamos iš kompensacijų, trečiųjų šalių įnašų, ES programose dalyvaujančių šalių įnašų ir įnašų už trečiosioms šalims atliktus darbus yra tiesiogiai priskiriamos atitinkamoms biudžeto išlaidų eilutėms ir sudaro trečią finansavimo pakopą. |
| --- | --- |

—

asignuotosios pajamos iš kompensacijų, trečiųjų šalių įnašų, ES programose dalyvaujančių šalių įnašų ir įnašų už trečiosioms šalims atliktus darbus yra tiesiogiai priskiriamos atitinkamoms biudžeto išlaidų eilutėms ir sudaro trečią finansavimo pakopą.

Visų rūšių finansavimas kartu sudaro turimus asignavimus.

1.4.   PAJAMOS

PAJAMOS

1.4.1.   
  Pajamos iš nuosavų išteklių

Pajamos iš nuosavų išteklių

Didžiausia pajamų dalis gaunama iš nuosavų išteklių, kurie yra šių kategorijų:

| 1) | tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI): paprastai sudaro apie 14 % nuosavų išteklių pajamų; |
| --- | --- |

1)

tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI): paprastai sudaro apie 14 % nuosavų išteklių pajamų;

| 2) | pridėtinės vertės mokestis (PVM): paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių pajamų; |
| --- | --- |

2)

pridėtinės vertės mokestis (PVM): paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių pajamų;

| 3) | bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti nuosavi ištekliai: paprastai sudaro +/– 74 % nuosavų išteklių pajamų; |
| --- | --- |

3)

bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti nuosavi ištekliai: paprastai sudaro +/– 74 % nuosavų išteklių pajamų;

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendime 2014/335/ES, Euratomas dėl ES nuosavų išteklių sistemos (2014 m. NIS). Šis sprendimas įsigaliojo 2016 m. spalio 1 d. ir taikomas atgaline data nuo 2014 m. sausio 1 d.

Visa nuosavų išteklių suma, skirta Sąjungos metiniams mokėjimų asignavimams padengti, negali viršyti 1,20 % bendros visų valstybių narių BNP sumos.

1.4.2.   
  Tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI)

Tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI)

Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai (taikomi importui iš trečiųjų šalių) ir cukraus mokesčiai (kuriuos moka cukraus gamintojai, kad padengtų bendro cukraus rinkos organizavimo išlaidas), kuriuos moka ekonominės veiklos vykdytojai, o surenka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 20 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą:

| — | į paprastas sąskaitas, numatytas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 6 straipsnio 3 dalyje – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos, |
| --- | --- |

—

į paprastas sąskaitas, numatytas Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 6 straipsnio 3 dalyje – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos,

| — | į atskiras sąskaitas, taip pat numatytas pirmiau minėtame straipsnyje – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; į šią sąskaitą taip pat gali būti įrašomos garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos. |
| --- | --- |

—

į atskiras sąskaitas, taip pat numatytas pirmiau minėtame straipsnyje – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; į šią sąskaitą taip pat gali būti įrašomos garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba valstybės narės nacionaliniame centriniame banke ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė buvo nustatyta (arba susigrąžinta, jei tai atskira sąskaita), dienos.

1.4.3.   
  Pridėtinės vertės mokestis (PVM)

Pridėtinės vertės mokestis (PVM)

Pridėtinės vertės mokestis (PVM) renkamas iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal ES taisykles. Tačiau PVM bazei taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. Nustatytas vienodas PVM tarifas yra 0,30 %, išskyrus 2014–2020 m. laikotarpį, per kurį Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai taikomas 0,15 % pareikalavimo tarifas.

1.4.4.   
  Bendrosios nacionalinės pajamos (BNP)

Bendrosios nacionalinės pajamos (BNP)

Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami tai biudžeto daliai, kuriai neskirti jokie kiti pajamų šaltiniai, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles.

Ištekliai iš PVM ir BNP nustatomi remiantis atitinkamų bazių prognozėmis, atliktomis rengiant biudžeto projektą. Vėliau atitinkamais biudžetiniais metais šios prognozės peržiūrimos ir taisomuoju biudžetu atnaujinamos. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės padengtų mokėtinų sumų, apskaičiuotų remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus, tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki antrų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, birželio mėn. pirmos darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

1.4.5.   
  JK taikoma korekcija

JK taikoma korekcija

Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai (pagal kurį jų nuosavų išteklių mokėjimai sumažinti, o kitų valstybių narių mokėjimai padidinti) įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.) JK taikomos korekcijos finansavimo dalis sumažinta Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams (apribota iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

1.4.6.   
  Bendras sumažinimas

Bendras sumažinimas

2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad Danijos, Nyderlandų ir Švedijos naudai 2014–2020 m. laikotarpiu turėtų būti taikomas BNP pagrįstų metinių įnašų bendras sumažinimas, o Austrijai bendras sumažinimas buvo taikomas 2014–2016 m. laikotarpiu. Užregistruotas toks metinis sumažinimas: Danijos atveju – 130 mln. EUR, Nyderlandų – 695 mln. EUR, o Švedijos – 185 mln. EUR.

1.5.   BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS

BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS

Susidaręs ES biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju pajamas taip pat sudaro praėjusių finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos pajamos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal numatytus asignavimus – tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. EŽŪGF atveju mokėjimai – tai mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo N 1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki N + 1 metų sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl EŽŪGF išlaidų atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: ES rezultatas ir Europos ekonominei erdvei (EEE) priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 608/2014, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, 1 straipsnio 1 dalimi, šis rezultatas yra skirtumas tarp:

| — | visų tais finansiniais metais gautų pajamų ir |
| --- | --- |

—

visų tais finansiniais metais gautų pajamų ir

| — | visų mokėjimų, atliktų pagal einamųjų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

visų mokėjimų, atliktų pagal einamųjų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis, |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis,

| — | asignuotųjų pajamų raida ir |
| --- | --- |

—

asignuotųjų pajamų raida ir

| — | per metus užfiksuotas dėl valiutų kurso pokyčio gautas grynasis pelnas arba nuostolis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuotas dėl valiutų kurso pokyčio gautas grynasis pelnas arba nuostolis.

Iš praėjusių finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su įnašais iš trečiųjų šalių ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami kaip papildomi finansinių metų asignavimai. Tai paaiškina, kodėl skiriasi iš ankstesnių metų perkeltos sumos N metų biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios N 1 metų biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant biudžeto rezultatą, neatsižvelgiama į asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus mokėjimus.

Perkeltus mokėjimų asignavimus sudaro: automatiniai perkėlimai ir perkėlimai pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintais iš ankstesnių metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai.

1.6.   EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

| mln. EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| EKONOMINIS METŲ REZULTATAS | 4 796 | 13 918 |
| Pajamos | | |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 8 656 | 9 331 |
| Sukauptos pajamos (grynosios) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Išlaidos | | |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 8 394 | 4 511 |
| Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 1 924 | 2 098 |
| Atidėjinių pokyčiai | 3 801 | 3 567 |
| Kita | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir likviduojama EAPB | (79) | 448 |
| METINIS BIUDŽETO REZULTATAS | 3 217 | 1 802 |

mln. EUR

2019

2018

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

4 796

4 796

13 918

13 918

Pajamos

Pajamos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

8 656

8 656

9 331

9 331

Sukauptos pajamos (grynosios)

Sukauptos pajamos (grynosios)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

Sukauptos išlaidos (grynosios)

8 394

8 394

4 511

4 511

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

1 924

1 924

2 098

2 098

Atidėjinių pokyčiai

Atidėjinių pokyčiai

3 801

3 801

3 567

3 567

Kita

Kita

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir likviduojama EAPB

Ekonominės veiklos rezultatas. Agentūros ir likviduojama EAPB

(79)

(79)

448

448

METINIS BIUDŽETO REZULTATAS

METINIS BIUDŽETO REZULTATAS

3 217

3 217

1 802

1 802

Pagal Finansinį reglamentą ekonominis metų rezultatas yra apskaičiuojamas remiantis kaupiamosios apskaitos principais (ES apskaitos taisyklėmis), o biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi ekonominis rezultatas ir biudžeto rezultatas apima tas pačias pagrindines operacijas, išskyrus kitus (nebiudžetinius) likviduojamų agentūrų ir likviduojamos EAPB pajamų ir išlaidų šaltinius, kurie yra įtraukti tik į ekonominį rezultatą (žr. 6 pastabą), metų ekonominio rezultato ir metų biudžeto rezultato suderinimas yra naudinga nuoseklumo patikra.

6

Derinami punktai. Pajamos

Derinami punktai. Pajamos

Faktinės finansinių metų biudžeto pajamos yra pajamos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti atskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos nesudaro biudžeto pajamų dalies. Tačiau teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato.

Sukauptas pajamas daugiausia sudaro sukauptos pajamos iš žemės ūkio, nuosavų išteklių, palūkanų ir dividendų. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas pajamas atėmus atkurtas sukauptas pajamas iš ankstesnių metų.

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas išlaidas atėmus atkurtas ankstesnių metų sukauptas išlaidas. Einamaisiais metais atlikti mokėjimai, susiję su ankstesniais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis, todėl suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų padengimo per einamaisiais metais patvirtintas finansuoti tinkamas išlaidas, derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžeto sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant biudžeto metų rezultatą taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į ateinančius metus (pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 608/2014 1 straipsnio 1 dalį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų iš ankstesnių metų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos įverčiais finansinėse ataskaitose (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai turto amortizacija (nusidėvėjimas), turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Derinami punktai. Agentūrų ir likviduojamos EAPB ekonominis rezultatas

Derinami punktai. Agentūrų ir likviduojamos EAPB ekonominis rezultatas

Metų biudžeto rezultatas yra nekonsoliduotas skaičius ir neapima kitų (nebiudžetinių) konsoliduotų agentūrų ir likviduojamos EAPB pajamų ir išlaidų šaltinių (žr. 6 pastabą). Siekiant suderinti metų ekonominį rezultatą (konsoliduotą skaičių, į kurį įtrauktos šios sumos) su metų biudžeto rezultatu, visas konsoliduotas agentūrų ir likviduojamos EAPB metų ekonominis rezultatas pateikiamas kaip derinamas punktas.

6

2.   2019 M. ES BIUDŽETO VYKDYMAS. KOMENTARAS

2.1.   PAJAMOS

PAJAMOS

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame patvirtintame ES biudžete, kurį 2018 m. gruodžio 12 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 148 199 mln. EUR, o suma, finansuotina iš nuosavų išteklių, sudarė 146 305 mln. EUR. Pradinio biudžeto pajamų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus paprastai tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. BNP pagrįstų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto pajamos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto pajamos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

2019 m. priimti trys taisomieji biudžetai. Atsižvelgiant į juos, galutinės patvirtintos 2019 m. pajamos siekė 148 492 mln. EUR, o visos iš nuosavų išteklių finansuojamos pajamos – 144 795 mln. EUR. Pagrindinis 2019 m. valstybių narių įnašų sumažinimo veiksnys buvo praėjusiųjų finansinių metų perteklius (1 803 mln. EUR), kurį šiek tiek kompensavo grynasis mokėjimų asignavimų padidinimas (293 mln. EUR).

Kiek tai susiję su nuosavų išteklių rezultatu, tradicinių nuosavų išteklių surinkta beveik tiek, kiek prognozuota.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat iš esmės sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Taisyklės dėl PVM ir BNP likučių yra nustatytos Reglamento dėl nuosavų išteklių teikimo (Reglamentas (ES) Nr. 609/2014) 10b straipsnyje. Pagal šią procedūrą biudžeto pakeitimas nenumatomas, todėl Komisija tiesiogiai prašo valstybių narių sumokėti grynąsias sumas. Dėl šios užskaitos sistemos poveikis ES biudžetui buvo artimas nuliui.

Kategorija „Įnašai ir grąžinamosios išmokos, susijusios su ES susitarimais ir programomis“ daugiausia susijusi su pajamomis iš finansinių pataisų (ESI fondų, EŽŪGF ir EŽŪFKP), trečiųjų šalių dalyvavimu mokslinių tyrimų programose, žemės ūkio fondų sąskaitų patvirtinimu ir kitais ES programoms ir (arba) veiklai skirtais įnašais ir grąžinamosiomis išmokomis. Didelę šios sumos dalį sudaro asignuotosios pajamos, dėl kurių papildomi asignavimai paprastai įtraukiami į išlaidas. 2019 m. šie įnašai iš viso sudarė 12,6 mlrd. EUR.

Iš baudų gautos pajamos daugiausia susijusios su konkurencijos srityje skirtomis baudomis.

2.2.   IŠLAIDOS

IŠLAIDOS

ES biudžetui tenka svarbus vaidmuo: padėti įgyvendinti Sąjungos politiką ir prioritetus. Nepaisant ribotos šio biudžeto sumos, kuri sudaro maždaug 2 % visų Sąjungos viešųjų išlaidų, biudžetas papildo nacionalinius biudžetus ir turi aiškų prioritetą – investicijas ir papildomumą. Tai pagrindinė priemonė iš gausybės Europos lygmens politinių ir reguliavimo priemonių, skirta įgyvendinti politikos prioritetams, dėl kurių susitarė visos ES narės ir kurie perkelti į daugiametę finansinę programą, į kurią įtrauktos įvairios programos ir didžiausios viršutinės išlaidų ribos.

2018 m. gruodžio 12 d. priimtu 2019 m. ES biudžetu patvirtinama, kad ES nukreipia lėšas ten, kur jų reikia. Vadovaujantis Europos Komisijos 2018 m. gegužės mėn. pasiūlymu, 2019 m. didžiausia ES biudžeto dalis buvo skirta įsipareigojimams skatinti darbo vietų, ypač jaunimui, kūrimą, augimą, strategines investicijas ir konvergenciją. Be to, ES ir toliau rėmė pastangas veiksmingai spręsti migracijos problemą tiek ES, tiek už jos ribų.

2019 m. buvo šeštieji dabartinės 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) metai. Beveik visos programos buvo įgyvendinamos visu pajėgumu, išskyrus naujas programas ar veiksmus, kurių teisėkūros procesas neseniai baigtas.

Atsižvelgiant į DFP numatytus metinius pokyčius, biudžeto projekte pasiūlyta 165,6 mlrd. EUR (3,1 % daugiau nei 2018 m. biudžete) įsipareigojimų asignavimų ir 148,7 mlrd. EUR (2,7 % daugiau) mokėjimų asignavimų, kurie atitinkamai sudaro 1,00 % ir 0,90 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP).

2019 m. visose išlaidų kategorijose pasiektas aukštas lėšų panaudojimo lygis. 2019 m. visų rūšių asignavimų (biudžeto, perkėlimų iš ankstesnių metų ir asignuotųjų pajamų) panaudojimas siekė 97 % įsipareigojimų ir 93 % mokėjimų atveju. 2019 m. panaudojimo lygis, neskaičiuojant asignuotųjų pajamų, rodo, kad asignavimai buvo visiškai panaudoti (99,4 % įsipareigojimų asignavimų ir 98,4 % mokėjimų asignavimų).

Dar neįvykdyti įsipareigojimai (įsipareigotos sumokėti, bet dar nesumokėtos sumos) 2019 m. pabaigoje sudarė 297,7 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į skirtumą tarp patvirtintame biudžete numatytų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų (17,7 mlrd. EUR) ir į tai, kad dar neįvykdytų įsipareigojimų padidėjimas yra normalus pokytis, nes įsipareigojimų asignavimai kasmet didinami, kaip numatyta daugiametėje finansinėje programoje, buvo numatyta padidinti asignavimus, palyginti su 2018 m. lygiu. Galutinis padidėjimas siekė 16,5 mlrd. EUR.

3.   ES BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMAS

3.1.   ES BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

ES BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Pajamos | Pajamos kaip biudžeto % dalis | Nesu- mokėta |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1. | Nuosavi ištekliai | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4. | Pajamos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5. | Pajamos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7. | Delspinigiai ir baudos | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9. | Įvairios pajamos | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Iš viso | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Pajamos

Pajamos kaip biudžeto % dalis

Nesu- mokėta

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1.

Nuosavi ištekliai

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4.

Pajamos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5.

Pajamos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7.

Delspinigiai ir baudos

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9.

Įvairios pajamos

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Iš viso

Iš viso

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   ES BIUDŽETO IŠLAIDŲ VYKDYMAS

4.1.   DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso turimų asignavimų | Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso turimų asignavimų |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimai | Asignuotosios pajamos | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimai | Asignuotosios pajamos |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5. | Administravimas | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Iš viso | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimai

Asignuotosios pajamos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimai

Asignuotosios pajamos

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Pažangus ir integracinis augimas

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3.

Saugumas ir pilietybė

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5.

Administravimas

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Iš viso

Iš viso

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2.   DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | asignuotosios pajamos | perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Administravimas | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Iš viso | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

asignuotosios pajamos

perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Pažangus ir integracinis augimas

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3.

Saugumas ir pilietybė

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5.

Administravimas

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Iš viso

Iš viso

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3.   DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | automatiniai perkėlimai | perkėlimai pagal sprendimą | asignuotosios pajamos | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5. | Administravimas | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Iš viso | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

automatiniai perkėlimai

perkėlimai pagal sprendimą

asignuotosios pajamos

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Pažangus ir integracinis augimas

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3.

Saugumas ir pilietybė

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5.

Administravimas

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Iš viso

Iš viso

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4.   DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Dar neįvykdyti įsipareigojimai praėjusių metų pabaigoje | Einamųjų metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipar./ Perkainojimas / Atšaukti įsipar. | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5. | Administravimas | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Iš viso | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

Dar neįvykdyti įsipareigojimai praėjusių metų pabaigoje

Einamųjų metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipar./ Perkainojimas / Atšaukti įsipar.

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Pažangus ir integracinis augimas

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3.

Saugumas ir pilietybė

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5.

Administravimas

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas ir deficitas, perkelti iš praėjusių finansinių metų

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Iš viso

Iš viso

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5.   DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS

DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS

| mln. EUR |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | < 2013 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Iš viso |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5. | Administravimas | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9. | Specialios priemonės | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Iš viso | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

mln. EUR

DFP išlaidų kategorija

< 2013 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Iš viso

1.

Pažangus ir integracinis augimas

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3.

Saugumas ir pilietybė

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5.

Administravimas

—

—

0

—

0

1

2

851

854

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9.

Specialios priemonės

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Iš viso

Iš viso

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Naujos sudėties Komisija atliko tarnybų vidaus reorganizaciją. Dėl susijusių operacijų perskirstymo likutinė suma buvo perkelta iš vienų metų į kitus. Bendra dar neįvykdytų įsipareigojimų suma lieka nepakitusi.

4.6.   DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

| mln. EUR |
| --- |
| Programa | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso turimų asignavimų | Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso turimų asignavimų |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimai | Asignuotosios pajamos | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimai | Asignuotosios pajamos |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | „Europos solidarumo korpusas“ | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | „Horizontas 2020“ | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | EITP – Energetika | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | EITP – Transportas | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP) | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Decentralizuotos agentūros | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Komisijos kompetencija | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Pereinamojo laikotarpio regionai | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Sanglaudos fondas | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Europos teritorinis bendradarbiavimas | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Techninė parama | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2. | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Decentralizuotos agentūros | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Kiti veiksmai ir priemonės | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Konkretūs veiksmai | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3. | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Vartotojų programa | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Programa „Kūrybiška Europa“ | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP) | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Vidaus saugumo fondas | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | IT sistemos | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Teisingumas | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Programa „Europa piliečiams“ | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Maistas ir pašarai | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Sveikata | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Decentralizuotos agentūros | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkretūs veiksmai | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4. | Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makrofinansinė parama (MFP) | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Išorės veiksmų garantijų fondas | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV) | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Partnerystės priemonė (PP) | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitarinė pagalba | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Decentralizuotos agentūros | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Konkretūs veiksmai | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5. | Pensijos | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Europos mokyklos | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Komisijos administracinės išlaidos | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Kitų institucijų administracinės išlaidos | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Perkeltas deficitas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Iš viso | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

mln. EUR

Programa

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimai

Asignuotosios pajamos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimai

Asignuotosios pajamos

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

„Europos solidarumo korpusas“

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP)

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

„Horizontas 2020“

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

EITP – Energetika

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

EITP – Transportas

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP)

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Decentralizuotos agentūros

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Kiti veiksmai ir programos

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Komisijos kompetencija

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Pereinamojo laikotarpio regionai

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Sanglaudos fondas

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Europos teritorinis bendradarbiavimas

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Techninė parama

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF)

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Jaunimo užimtumo iniciatyva

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO)

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Decentralizuotos agentūros

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Kiti veiksmai ir priemonės

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Konkretūs veiksmai

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3.

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF)

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Vartotojų programa

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Programa „Kūrybiška Europa“

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP)

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Vidaus saugumo fondas

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

IT sistemos

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Teisingumas

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Programa „Europa piliečiams“

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Maistas ir pašarai

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Sveikata

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Decentralizuotos agentūros

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Konkretūs veiksmai

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4.

Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makrofinansinė parama (MFP)

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Išorės veiksmų garantijų fondas

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV)

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Partnerystės priemonė (PP)

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP)

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitarinė pagalba

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC)

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Decentralizuotos agentūros

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Kiti veiksmai ir programos

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Konkretūs veiksmai

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5.

Pensijos

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Europos mokyklos

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Komisijos administracinės išlaidos

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Kitų institucijų administracinės išlaidos

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Perkeltas deficitas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR)

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Iš viso

Iš viso

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7.   DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DETALIZUOTA DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Programa | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | asignuotosios pajamos | perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | „Europos solidarumo korpusas“ | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | „Horizontas 2020“ | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | EITP – Energetika | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | EITP – Transportas | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP) | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizuotos agentūros | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisijos kompetencija | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Pereinamojo laikotarpio regionai | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Sanglaudos fondas | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Europos teritorinis bendradarbiavimas | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Techninė parama | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2. | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Kiti veiksmai ir priemonės | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkretūs veiksmai | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3. | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Vartotojų programa | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Programa „Kūrybiška Europa“ | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP) | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Vidaus saugumo fondas | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | IT sistemos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Teisingumas | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Programa „Europa piliečiams“ | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Maistas ir pašarai | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sveikata | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkretūs veiksmai | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4. | Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrofinansinė parama (MFP) | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Išorės veiksmų garantijų fondas | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV) | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerystės priemonė (PP) | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitarinė pagalba | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Kiti veiksmai ir programos | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkretūs veiksmai | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Pensijos | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Europos mokyklos | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Komisijos administracinės išlaidos | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Kitų institucijų administracinės išlaidos | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Perkeltas deficitas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Iš viso | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

mln. EUR

Programa

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

asignuotosios pajamos

perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

„Europos solidarumo korpusas“

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP)

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

„Horizontas 2020“

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

EITP – Energetika

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

EITP – Transportas

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP)

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentralizuotos agentūros

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Kiti veiksmai ir programos

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komisijos kompetencija

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Pereinamojo laikotarpio regionai

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Sanglaudos fondas

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Europos teritorinis bendradarbiavimas

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Techninė parama

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF)

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Jaunimo užimtumo iniciatyva

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO)

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Decentralizuotos agentūros

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Kiti veiksmai ir priemonės

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkretūs veiksmai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3.

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF)

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Vartotojų programa

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Programa „Kūrybiška Europa“

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP)

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Vidaus saugumo fondas

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

IT sistemos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Teisingumas

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Programa „Europa piliečiams“

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Maistas ir pašarai

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Sveikata

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Decentralizuotos agentūros

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Konkretūs veiksmai

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4.

Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makrofinansinė parama (MFP)

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Išorės veiksmų garantijų fondas

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV)

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerystės priemonė (PP)

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP)

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitarinė pagalba

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC)

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizuotos agentūros

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Kiti veiksmai ir programos

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Konkretūs veiksmai

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5.

Pensijos

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Europos mokyklos

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Komisijos administracinės išlaidos

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Kitų institucijų administracinės išlaidos

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Perkeltas deficitas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR)

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Iš viso

Iš viso

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8.   DETALIZUOTA DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DETALIZUOTA DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Programa | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | automatiniai perkėlimai | perkėlimai pagal sprendimą | asignuotosios pajamos | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | „Europos solidarumo korpusas“ | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | „Horizontas 2020“ | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | EITP – Energetika | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | EITP – Transportas | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP) | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizuotos agentūros | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komisijos kompetencija | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Pereinamojo laikotarpio regionai | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Sanglaudos fondas | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Europos teritorinis bendradarbiavimas | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Techninė parama | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2. | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Kiti veiksmai ir priemonės | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Konkretūs veiksmai | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3. | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Vartotojų programa | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Programa „Kūrybiška Europa“ | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP) | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Vidaus saugumo fondas | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | IT sistemos | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Teisingumas | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Programa „Europa piliečiams“ | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Maistas ir pašarai | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Sveikata | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Konkretūs veiksmai | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4. | Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrofinansinė parama (MFP) | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Išorės veiksmų garantijų fondas | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV) | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Partnerystės priemonė (PP) | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitarinė pagalba | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Konkretūs veiksmai | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5. | Pensijos | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Europos mokyklos | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Komisijos administracinės išlaidos | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Kitų institucijų administracinės išlaidos | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Perkeltas deficitas | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Iš viso | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

mln. EUR

Programa

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

automatiniai perkėlimai

perkėlimai pagal sprendimą

asignuotosios pajamos

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

„Europos solidarumo korpusas“

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP)

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

„Horizontas 2020“

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

EITP – Energetika

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

EITP – Transportas

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP)

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Decentralizuotos agentūros

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Kiti veiksmai ir programos

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komisijos kompetencija

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Pereinamojo laikotarpio regionai

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Sanglaudos fondas

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Europos teritorinis bendradarbiavimas

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Techninė parama

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF)

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Jaunimo užimtumo iniciatyva

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO)

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Decentralizuotos agentūros

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Kiti veiksmai ir priemonės

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Konkretūs veiksmai

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3.

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF)

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Vartotojų programa

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Programa „Kūrybiška Europa“

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP)

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Vidaus saugumo fondas

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

IT sistemos

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Teisingumas

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Programa „Europa piliečiams“

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Maistas ir pašarai

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Sveikata

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Decentralizuotos agentūros

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Konkretūs veiksmai

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4.

Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makrofinansinė parama (MFP)

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Išorės veiksmų garantijų fondas

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV)

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Partnerystės priemonė (PP)

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP)

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitarinė pagalba

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC)

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizuotos agentūros

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Kiti veiksmai ir programos

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Konkretūs veiksmai

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5.

Pensijos

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Europos mokyklos

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Komisijos administracinės išlaidos

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Kitų institucijų administracinės išlaidos

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Perkeltas deficitas

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR)

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Iš viso

Iš viso

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9.   DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

| mln. EUR |
| --- |
| Programa | Dar neįvykdyti įsipareigojimai praėjusių metų pabaigoje | Einamųjų metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipar./ Perkainojimas / Atšaukti įsipar. | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | „Europos solidarumo korpusas“ | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | „Horizontas 2020“ | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | EITP – Energetika | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | EITP – Transportas | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP) | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizuotos agentūros | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Komisijos kompetencija | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Pereinamojo laikotarpio regionai | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Sanglaudos fondas | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Europos teritorinis bendradarbiavimas | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Techninė parama | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2. | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Decentralizuotos agentūros | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Kiti veiksmai ir priemonės | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Konkretūs veiksmai | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3. | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Vartotojų programa | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Programa „Kūrybiška Europa“ | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP) | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Vidaus saugumo fondas | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | IT sistemos | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Teisingumas | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Programa „Europa piliečiams“ | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Maistas ir pašarai | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Sveikata | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Decentralizuotos agentūros | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Konkretūs veiksmai | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4. | Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinansinė parama (MFP) | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Išorės veiksmų garantijų fondas | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV) | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Partnerystės priemonė (PP) | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitarinė pagalba | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Konkretūs veiksmai | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5. | Pensijos | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Europos mokyklos | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komisijos administracinės išlaidos | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Kitų institucijų administracinės išlaidos | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Perkeltas deficitas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Iš viso | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

mln. EUR

Programa

Dar neįvykdyti įsipareigojimai praėjusių metų pabaigoje

Einamųjų metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipar./ Perkainojimas / Atšaukti įsipar.

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

„Europos solidarumo korpusas“

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP)

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

„Horizontas 2020“

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

EITP – Energetika

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

EITP – Transportas

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP)

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Decentralizuotos agentūros

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Kiti veiksmai ir programos

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Komisijos kompetencija

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Pereinamojo laikotarpio regionai

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Sanglaudos fondas

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Europos teritorinis bendradarbiavimas

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Techninė parama

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF)

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Jaunimo užimtumo iniciatyva

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO)

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Decentralizuotos agentūros

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Kiti veiksmai ir priemonės

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Konkretūs veiksmai

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3.

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF)

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Vartotojų programa

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Programa „Kūrybiška Europa“

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP)

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Vidaus saugumo fondas

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

IT sistemos

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Teisingumas

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Programa „Europa piliečiams“

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Maistas ir pašarai

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Sveikata

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Decentralizuotos agentūros

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Konkretūs veiksmai

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4.

Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makrofinansinė parama (MFP)

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Išorės veiksmų garantijų fondas

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV)

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Partnerystės priemonė (PP)

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP)

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitarinė pagalba

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC)

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Kiti veiksmai ir programos

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Konkretūs veiksmai

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5.

Pensijos

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Europos mokyklos

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Komisijos administracinės išlaidos

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Kitų institucijų administracinės išlaidos

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Perkeltas deficitas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Iš viso

Iš viso

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10.   DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS

DETALIZUOTA DFP. DAR NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL PRISIĖMIMO METUS

| mln. EUR |
| --- |
| Programa | < 2013 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Iš viso |
| 1. | Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | „Europos solidarumo korpusas“ | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | „Horizontas 2020“ | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | EITP – Energetika | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | EITP – Transportas | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP) | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Komisijos kompetencija | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Pereinamojo laikotarpio regionai | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Sanglaudos fondas | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Europos teritorinis bendradarbiavimas | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Techninė parama | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Jaunimo užimtumo iniciatyva | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2. | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Kiti veiksmai ir priemonės | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Konkretūs veiksmai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3. | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Vartotojų programa | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Programa „Kūrybiška Europa“ | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP) | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Vidaus saugumo fondas | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | IT sistemos | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Teisingumas | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Programa „Europa piliečiams“ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Maistas ir pašarai | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Sveikata | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Konkretūs veiksmai | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4. | Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinansinė parama (MFP) | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Išorės veiksmų garantijų fondas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV) | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Partnerystės priemonė (PP) | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitarinė pagalba | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Kiti veiksmai ir programos | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Konkretūs veiksmai | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5. | Pensijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europos mokyklos | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizuotos agentūros | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Komisijos administracinės išlaidos | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Kitų institucijų administracinės išlaidos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Perkeltas deficitas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Iš viso | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

mln. EUR

Programa

< 2013 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Iš viso

1.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Europos palydovinės navigacijos sistemos (EGNOS/GALILEO)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

„Europos solidarumo korpusas“

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP)

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Branduolinė sauga ir branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas

—

35

41

77

103

105

107

115

583

„Horizontas 2020“

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Sąjungos švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Muitinė, „Fiscalis“ ir kova su sukčiavimu

—

—

0

1

7

12

52

103

175

EITP – Energetika

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

EITP – Transportas

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

EITP – Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti (EERP)

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Kiti veiksmai ir programos

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Komisijos kompetencija

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Regionų konvergencija (mažiau išsivystę regionai)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Pereinamojo laikotarpio regionai

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Konkurencingumas (labiau išsivystę regionai)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Sanglaudos fondas

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Europos teritorinis bendradarbiavimas

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Techninė parama

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF)

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Jaunimo užimtumo iniciatyva

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 1 išlaidų kategoriją

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2.

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Tausios žvejybos partnerystės susitarimai (TŽPS) ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO)

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Kiti veiksmai ir priemonės

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Konkretūs veiksmai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 2 išlaidų kategoriją

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3.

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF)

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Vartotojų programa

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Programa „Kūrybiška Europa“

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonė (SPP)

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Vidaus saugumo fondas

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

IT sistemos

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Teisingumas

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Programa „Europa piliečiams“

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Maistas ir pašarai

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Sveikata

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Konkretūs veiksmai

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 3 išlaidų kategoriją

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4.

Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makrofinansinė parama (MFP)

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Išorės veiksmų garantijų fondas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

—

—

2

2

1

2

3

8

17

ES pagalbos savanorių iniciatyva (EUAV)

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF)

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Partnerystės priemonė (PP)

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP)

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitarinė pagalba

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC)

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Kiti veiksmai ir programos

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Konkretūs veiksmai

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 4 išlaidų kategoriją

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5.

Pensijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europos mokyklos

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Decentralizuotos agentūros

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Komisijos administracinės išlaidos

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Kitų institucijų administracinės išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 5 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 6 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Perkeltas deficitas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 8 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Neatidėliotinos pagalbos rezervas (EAR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Europos Sąjungos solidarumo fondas (EUSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

Iš viso pagal DFP 9 išlaidų kategoriją

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Iš viso

Iš viso

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Naujos sudėties Komisija atliko tarnybų vidaus reorganizaciją. Dėl susijusių operacijų perskirstymo likutinė suma buvo perkelta iš vienų metų į kitus. Bendra dar neįvykdytų įsipareigojimų suma lieka nepakitusi.

5.   BIUDŽETO VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJAS

5.1.   BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMAS

BIUDŽETO PAJAMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Pajamos | Pajamos kaip biudžeto % dalis | Nesu- mokėta |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Europos Parlamentas | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Komisija | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Teisingumo Teismas | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Audito Rūmai | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Regionų komitetas | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Iš viso | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Pajamos

Pajamos kaip biudžeto % dalis

Nesu- mokėta

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Europos Parlamentas

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Komisija

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Teisingumo Teismas

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Audito Rūmai

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Regionų komitetas

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Europos išorės veiksmų tarnyba

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Iš viso

Iš viso

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Kaip ir ankstesniaisiais metais konsoliduotosios ES bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas.

Agentūrų biudžetas ir jo vykdymas ES biudžete nekonsoliduojami ir į ES biudžeto ataskaitas neįtraukiami. Tačiau Komisijos agentūroms sumokėta subsidija yra ES biudžeto dalis. Šioje metinių finansinių ataskaitų biudžeto dalyje atsižvelgiama tik į agentūroms iš Komisijos biudžeto išmokėtą subsidiją.

Kalbant apie EIVT reikėtų pažymėti, kad be savo biudžeto, ji taip pat gauna 152,7 mln. EUR įnašą iš Komisijos (2018 m. – 141,7 mln. EUR) ir 63,1 mln. EUR įnašą iš EPF ir patikos fondų (2018 m. – 70,1 mln. EUR). Šiais įnašais padengiamos Komisijos darbuotojų delegacijose, finansuojamose iš EPF ir patikos fondų, išlaidos, kurioms padengti taip pat naudojamos per metus iš šių įnašų gautos asignuotosios pajamos. Šie biudžeto asignavimai EIVT suteikiami (kaip asignuotosios pajamos), kad visų pirma būtų padengtos ES delegacijose dirbančių Komisijos darbuotojų išlaidos, nors administraciniu požiūriu šias delegacijas valdo EIVT.

5.2.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | iš asignuotųjų pajamų | perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėlimų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Europos Parlamentas | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Komisija | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Teisingumo Teismas | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Audito Rūmai | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Regionų komitetas | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ombudsmenas | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Iš viso | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

mln. EUR

Institucija

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

iš asignuotųjų pajamų

perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėlimų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Europos Parlamentas

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Komisija

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Teisingumo Teismas

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Audito Rūmai

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Regionų komitetas

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Ombudsmenas

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Europos išorės veiksmų tarnyba

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Iš viso

Iš viso

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai | Į 2020 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėli- mų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | % | automatiniai perkėlimai | perkėli- mai pagal sprendimą | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso | iš galutinio patvirtinto biudžeto | iš perkėli- mų | iš asignuotųjų pajamų | Iš viso |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + + 3 + + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + + 8 + + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + + 12 + + 13 |
| Europos Parlamentas | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Komisija | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Teisingumo Teismas | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Audito Rūmai | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Regionų komitetas | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ombudsmenas | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Iš viso | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

mln. EUR

Institucija

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Į 2020 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėli- mų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

%

automatiniai perkėlimai

perkėli- mai pagal sprendimą

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

iš galutinio patvirtinto biudžeto

iš perkėli- mų

iš asignuotųjų pajamų

Iš viso

1

2

3

4

5 = 2 + + 3 + + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 + + 8 + + 9

11

12

13

14 = 11 + + 12 + + 13

Europos Parlamentas

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Komisija

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Teisingumo Teismas

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Audito Rūmai

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Regionų komitetas

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Ombudsmenas

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Europos išorės veiksmų tarnyba

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Iš viso

Iš viso

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   AGENTŪRŲ BIUDŽETO VYKDYMAS

Agentūrų pajamos ir išlaidos, nurodytos toliau pateikiamose 6.1 ir 6.2 ataskaitose, ES biudžete nėra konsoliduojamos. Šioje metinių finansinių ataskaitų biudžeto dalyje atsižvelgiama tik į agentūroms iš Komisijos biudžeto išmokėtą subsidiją.

Į ES biudžeto vykdymo ataskaitas iš tiesų įtraukiama iš ES biudžeto agentūroms išmokėta subsidija, kai taikoma, kaip įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai.

Toliau pateikiamose agentūrų ataskaitose apžvelgiamos ir decentralizuotos agentūros (dar vadinamos tradicinėmis agentūromis), ir vykdomosios įstaigos, taip pat jų pajamos (6.1) ir išlaidos (6.2).

Kiti pajamų šaltiniai ir susijusios išlaidos į ES biudžeto sąskaitas neįtraukiami. Kiekviena agentūra pateikia savo metinių finansinių ataskaitų rinkinį.

6.1.   BIUDŽETO PAJAMOS

BIUDŽETO PAJAMOS

| mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | DFP pakategorė, pagal kurią finansuojama | Galutinis patvirtintas biudžetas | Gautos pajamos |
| Didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūra | 3 | 138 | 140 |
| Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 1a | 16 | 16 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija | 1a | 6 | 6 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | nėra duomenų | 18 | 18 |
| Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga | 3 | 11 | 11 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 1a, 3, 4 | 51 | 51 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 1a | 16 | 16 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 3 | 103 | 103 |
| Europos bankininkystės institucija | 1a | 45 | 46 |
| Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra | 3 | 333 | 350 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 3 | 59 | 59 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 1a | 19 | 19 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 1a, 2 | 116 | 112 |
| Europos aplinkos agentūra | 2 | 52 | 52 |
| Europos žuvininkystės kontrolės agentūra | 2 | 17 | 17 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 3 | 80 | 80 |
| Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūra | 1a | 36 | 768 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 3 | 8 | 8 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 1a | 416 | 416 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 1a | 27 | 27 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 1a | 79 | 97 |
| Europos vaistų agentūra | 3 | 347 | 340 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 3 | 16 | 18 |
| Europos mokslinių tyrimų taryba | 1a | 52 | 52 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 1a | 45 | 47 |
| Europos mokymo fondas | 4 | 21 | 21 |
| Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra | 3 | 39 | 40 |
| Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra | 1a | 16 | 17 |
| Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra | 3 | 138 | 143 |
| Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra | 3 | 9 | 17 |
| Europos Sąjungos geležinkelių agentūra | 1a | 28 | 29 |
| Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra | 1a | 196 | 171 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 3 | 22 | 23 |
| Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba | nėra duomenų | 252 | 259 |
| Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga | 1a | 49 | 49 |
| Gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 1a | 21 | 22 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė | 1a | 576 | 729 |
| Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga | 1a | 29 | 29 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 5 | 76 | 76 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 5 | 47 | 37 |
| Iš viso | | 3 626 | 4 533 |

mln. EUR

Agentūra

DFP pakategorė, pagal kurią finansuojama

Galutinis patvirtintas biudžetas

Gautos pajamos

Didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūra

3

138

140

Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

1a

16

16

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija

1a

6

6

Bendrijos augalų veislių tarnyba

nėra duomenų

18

18

Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga

3

11

11

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

1a, 3, 4

51

51

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

1a

16

16

Europos prieglobsčio paramos biuras

3

103

103

Europos bankininkystės institucija

1a

45

46

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra

3

333

350

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

3

59

59

Europos profesinio mokymo plėtros centras

1a

19

19

Europos cheminių medžiagų agentūra

1a, 2

116

112

Europos aplinkos agentūra

2

52

52

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

2

17

17

Europos maisto saugos tarnyba

3

80

80

Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūra

1a

36

768

Europos lyčių lygybės institutas

3

8

8

Europos inovacijos ir technologijos institutas

1a

416

416

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

1a

27

27

Europos jūrų saugumo agentūra

1a

79

97

Europos vaistų agentūra

3

347

340

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

3

16

18

Europos mokslinių tyrimų taryba

1a

52

52

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

1a

45

47

Europos mokymo fondas

4

21

21

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra

3

39

40

Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra

1a

16

17

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra

3

138

143

Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra

3

9

17

Europos Sąjungos geležinkelių agentūra

1a

28

29

Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra

1a

196

171

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

3

22

23

Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba

nėra duomenų

252

259

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga

1a

49

49

Gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

1a

21

22

Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė

1a

576

729

Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga

1a

29

29

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

5

76

76

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

5

47

37

Iš viso

Iš viso

3 626

3 626

4 533

4 533

| mln. EUR |
| --- |
| Pajamų rūšis | Galutinis patvirtintas biudžetas | Gautos sumos |
| Komisijos subsidija | 1 459 | 1 471 |
| Pajamos iš mokesčių | 726 | 732 |
| Kitos pajamos | 1 441 | 2 331 |
| Iš viso | 3 626 | 4 533 |

mln. EUR

Pajamų rūšis

Galutinis patvirtintas biudžetas

Gautos sumos

Komisijos subsidija

1 459

1 471

Pajamos iš mokesčių

726

732

Kitos pajamos

1 441

2 331

Iš viso

Iš viso

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai |
| Didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūra | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Europos bankininkystės institucija | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Europos aplinkos agentūra | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Europos žuvininkystės kontrolės agentūra | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūra | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Europos vaistų agentūra | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Europos mokslinių tyrimų taryba | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Europos mokymo fondas | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Europos Sąjungos geležinkelių agentūra | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Iš viso | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūra

355

178

219

133

Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

16

16

19

16

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija

6

6

6

5

Bendrijos augalų veislių tarnyba

20

19

19

16

Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga

11

11

13

11

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

51

51

56

49

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

16

15

21

17

Europos prieglobsčio paramos biuras

109

94

118

96

Europos bankininkystės institucija

48

45

54

46

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra

357

346

446

318

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

59

59

70

58

Europos profesinio mokymo plėtros centras

18

18

20

19

Europos cheminių medžiagų agentūra

115

112

130

110

Europos aplinkos agentūra

73

60

92

59

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

17

17

20

17

Europos maisto saugos tarnyba

81

81

88

79

Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūra

1 164

325

1 211

560

Europos lyčių lygybės institutas

8

8

10

8

Europos inovacijos ir technologijos institutas

558

481

425

415

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

27

27

31

27

Europos jūrų saugumo agentūra

111

105

121

98

Europos vaistų agentūra

375

362

412

345

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

18

17

19

17

Europos mokslinių tyrimų taryba

52

52

54

51

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

48

47

53

47

Europos mokymo fondas

21

21

21

20

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra

39

39

44

40

Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra

17

16

18

13

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra

155

150

169

144

Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra

17

12

21

14

Europos Sąjungos geležinkelių agentūra

30

30

32

29

Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra

256

189

267

163

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

24

23

29

23

Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba

455

249

477

240

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga

49

48

52

47

Gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

23

22

26

21

Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė

730

728

761

739

Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga

29

29

30

29

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

76

76

82

75

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

46

43

49

42

Iš viso

Iš viso

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai |
| Darbuotojų | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Administracinės | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Veiklos | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Iš viso | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

mln. EUR

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Darbuotojų

1 269

1 251

1 288

1 246

Administracinės

430

414

502

387

Veiklos

3 979

2 561

4 016

2 621

Iš viso

Iš viso

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

ŽODYNĖLIS

Administraciniai asignavimai

Administraciniai asignavimai

Administraciniai asignavimai apima institucijų ir subjektų einamąsias išlaidas (darbuotojų, pastatų, biuro įrangos).

Aktuarinės prielaidos

Aktuarinės prielaidos

Prielaidos, kuriomis remiantis apskaičiuojamos būsimų įvykių, turinčių įtakos pensijos įsipareigojimui, išlaidos.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai

Nustatyto dydžio išmokų pensijų sistemos atveju – aktuarinio deficito arba pertekliaus pokyčiai. Jie atsiranda dėl skirtumų tarp ankstesnių aktuarinių prielaidų ir tikrojo įvykio ir dėl aktuarinių prielaidų pokyčių poveikio.

Asignavimai

Asignavimai

Biudžeto finansavimas. Biudžete prognozuojami tiek įsipareigojimai, tiek mokėjimai (mokėjimai gavėjams tiek pinigais, tiek banko pavedimu). Asignavimai įsipareigojimams ir mokėjimams dažnai skiriasi (diferencijuotieji asignavimai), nes lėšas daugiametėms programoms ir projektams paprastai įsipareigojama skirti tais metais, kai priimamas sprendimas, bet jos išmokamos per tuos metus, per kuriuos programos ir projektai įgyvendinami. Nediferencijuotieji asignavimai taikomi administracinėms išlaidoms, paramai žemės ūkio rinkai, tiesioginėms išmokoms ir įsipareigojimų asignavimams, kurie lygūs mokėjimų asignavimams.

Asignavimų panaikinimas

Asignavimų panaikinimas

Nepanaudoti asignavimai, kurių nebegalima naudoti.

Asignavimų perkėlimas

Asignavimų perkėlimas

Metinio periodiškumo principo taikymo išimtis, pagal kurią asignavimai, kurie negalėjo būti panaudoti konkrečiais biudžetiniais metais, griežtomis sąlygomis išimties tvarka gali būti perkelti, kad juos būtų galima panaudoti kitais metais.

Asignuotosios pajamos

Asignuotosios pajamos

Gautos pajamos, skirtos konkretiems išlaidų punktams finansuoti. Pagrindinis išorės asignuotųjų pajamų šaltinis – trečiųjų šalių finansiniai įnašai Sąjungos finansuojamoms programoms. Pagrindinis vidaus asignuotųjų pajamų šaltinis – iš trečiųjų šalių už jų prašymu pateiktas prekes, suteiktas paslaugas arba atliktą darbą gautos pajamos; pajamos, gautos iš sugrąžintų nepagrįstai išmokėtų sumų, ir pajamos iš leidinių ir filmų pardavimo.

Biudžeto eilutė

Biudžeto eilutė

Kalbant apie biudžeto struktūrą, pajamos ir išlaidos biudžete parodytos pagal privalomą nomenklatūrą, kuri atspindi kiekvieno punkto pobūdį ir tikslą, nustatytus biudžeto valdymo institucijos. Atskiros antraštės (antraštinė dalis, skyrius, straipsnis arba eilutė) sudaro formalų nomenklatūros aprašą.

Dar neįvykdyti įsipareigojimai

Dar neįvykdyti įsipareigojimai

Dar neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“) – tai suma, dėl kurios prisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, tačiau paskesni mokėjimai dar neatlikti. Jie yra būsimų metų ES mokėjimų įsipareigojimai, kylantys tiesiogiai dėl daugiamečių programų ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų atskyrimo.

Dar neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“)

Diskonto norma

Diskonto norma

Tai norma, naudojama siekiant atsižvelgti į pinigų laiko vertę. Diskontavimas – metodas, pagal kurį palyginamos skirtingais laikotarpiais patirtos sąnaudos ir gauta nauda.

Einamoji paslaugų savikaina

Einamoji paslaugų savikaina

Sistemos įsipareigojimų padidėjimas dėl paslaugų einamaisiais finansiniais metais.

Faktinių palūkanų norma

Faktinių palūkanų norma

Norma, kuria apskaičiuotos būsimos pinigų pajamos arba mokėjimai per tikėtiną finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo galiojimo laikotarpį diskontuojami iki grynosios balansinės turto arba įsipareigojimo vertės.

Finansinė pataisa

Finansinė pataisa

Finansinių pataisų tikslas – apsaugoti ES biudžetą nuo klaidingų arba neteisėtų išlaidų. Kalbant apie išlaidas pagal pasidalijamąjį valdymą, už neteisingų mokėjimų susigrąžinimą pirmiausia atsakinga valstybė narė.

Patvirtinta finansinė pataisa – atitinkamos valstybės narės pripažinta pataisa. Finansinė pataisa, dėl kurios priimtas sprendimas, buvo priimta Komisijos sprendimu ir visada yra grynoji pataisa; valstybė narė turi grąžinti neteisėtai išmokėtas lėšas į ES biudžetą ir taip atitinkamai valstybei narei sumažinamas galutinis skirtas finansinis paketas. Šiame leidinyje patvirtintos finansinės pataisos ir finansinės pataisos, dėl kurių priimtas sprendimas, pateikiamos kaip viena kategorija.

Įgyvendinta finansinė pataisa – pataisa, kuria ištaisytas nustatytas pažeidimas.

Įsipareigojimas

Įsipareigojimas

Teisinis įsipareigojimas skirti lėšų, jei įvykdomos tam tikros sąlygos. ES įsipareigoja padengti savo dalį ES finansuojamo projekto išlaidų. Prisiimti įsipareigojimai yra būsimi mokėjimai. Atliekami mokėjimai yra prisiimtų įsipareigojimų vykdymas.

Įsipareigojimų asignavimas

Įsipareigojimų asignavimas

Įsipareigojimų asignavimai apima bendras teisinių įsipareigojimų (sutarčių, susitarimų ar sprendimų dėl dotacijų), kurie galėtų būti pasirašyti einamaisiais finansiniais metais, sąnaudas.

Įsipareigojimų panaikinimas

Įsipareigojimų panaikinimas

Veiksmas, kuriuo panaikinamas ankstesnis įsipareigojimas (arba jo dalis).

Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

Tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamos pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus remiantis pagrindinės sutarties, sprendimo, susitarimo arba pagrindinio teisės akto nuostatomis. Pradinės lėšos arba avansas per susitarime nustatytą laikotarpį yra naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, arba grąžinami.

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos

Tai yra per ataskaitinį laikotarpį patirtos išlaidos, kurios turės būti finansuojamos iš būsimų biudžetų, t. y. finansuos ES valstybės narės. Taip yra dėl to, kad kartu egzistuoja sukauptomis sumomis pagrįstos finansinės ataskaitos ir grynaisiais pinigais pagrįstas biudžetas.

Išvestinės finansinės priemonės

Išvestinės finansinės priemonės

Finansinės priemonės, kurių vertė susieta su kitos finansinės priemonės, rodiklio arba biržos prekės vertės pokyčiais. Skirtingai nuo pirminės finansinės priemonės (pvz., vyriausybės obligacijos) turėtojo, kuris turi besąlyginę teisę gauti grynųjų pinigų (arba kokios nors kitos ekonominės naudos), išvestinės finansinės priemonės turėtojas turi tik sąlyginę teisę gauti tokią išmoką. Išvestinės finansinės priemonės pavyzdys yra išankstinis sandoris užsienio valiuta.

Metinė veiklos ataskaita (MVA)

Metinė veiklos ataskaita (MVA)

Metinėse veiklos ataskaitose, be kita ko, nurodomi veiklos rezultatai remiantis nustatytais tikslais, susijusi rizika ir vidaus kontrolės struktūra. Komisijai nuo 2001 biudžetinių metų, o visoms kitoms Europos Sąjungos institucijoms – nuo 2003 biudžetinių metų, galioja tvarka, pagal kurią deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas savo institucijai turi atsiskaityti, kaip atliko pareigas, ir pateikti MVA su finansine bei valdymo informacija.

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai apima einamaisiais metais privalomas padengti išlaidas pagal teisinius įsipareigojimus, prisiimtus einamaisiais ir (arba) ankstesniais metais.

Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas

Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas

Jeigu Komisija, remdamasi savo atlikto darbo rezultatais arba audito institucijų pateikta informacija, nustato, kad valstybė narė nepašalino svarbių valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų ir (arba) neištaisė deklaruotų ir sertifikuotų neteisėtų išlaidų, ji gali nutraukti arba sustabdyti mokėjimus.

Nebegaliojantys asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Nepanaudoti asignavimai, kurie finansinių metų pabaigoje turi būti panaikinami. Nebegaliojimas reiškia viso leidimo (asignavimo) patirti išlaidas ir (arba) prisiimti įsipareigojimus arba jo dalies panaikinimas. Tik bendrųjų įmonių nepanaudoti asignavimai gali būti įrašyti į kitų ne daugiau kaip trejų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatą (vadinamoji „N + 3“ taisyklė), kaip nurodyta jų finansinėse taisyklėse. Todėl nebegaliojantys BĮ asignavimai galėtų būti vėl panaudoti iki „N + 3“ finansinių metų.

Neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“)

Neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“

Dar neįvykdyti įsipareigojimai – tai suma, dėl kurios prisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, tačiau paskesni mokėjimai dar neatlikti. Jie yra būsimų metų ES mokėjimų įsipareigojimai, kylantys tiesiogiai dėl daugiamečių programų ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų atskyrimo.

Dar neįvykdyti įsipareigojimai

Netiesioginis valdymas

Netiesioginis valdymas

Biudžeto vykdymo būdas. Pagal netiesioginį valdymą Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams.

Nuosavi ištekliai

Nuosavi ištekliai

Jie yra pagrindinis ES institucijų ir įstaigų finansavimo šaltinis ir yra apibrėžti Nuosavų išteklių reglamente (ES) Nr. 609/2014. Nuosavus išteklius sudaro BNP pagrįsti ištekliai, PVM pagrįsti ištekliai ir tradiciniai nuosavi ištekliai.

Nustatyto dydžio išmokų pensijų sistema

Nustatyto dydžio išmokų pensijų sistema

Pensijų arba kokių kitų išėjimo į pensiją išmokų sistema, pagal kurią sistemos taisyklėse nustatytos išmokos, nepriklausomai nuo mokėtinų įnašų, ir išmokos nėra tiesiogiai susijusios su sistemos investicijomis. Sistema gali būti finansuojama arba nefinansuojama.

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Visas finansinis turtas (išskyrus išvestines finansines priemones), kuris pagal Tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus vertinamas tikrąja verte ir kurio tikrosios vertės pasikeitimas rezerve turi būti pripažįstamas kaip tikrasis turtas iki pripažinimo panaikinimo (arba vertės sumažėjimo).

Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

Biudžeto vykdymo būdas. Pagal pasidalijamąjį valdymą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Apie 80 % ES išlaidų valdomos pagal šį vykdymo būdą.

Patvirtintas biudžetas

Patvirtintas biudžetas

Biudžeto projektas tampa patvirtintu biudžetu, kai jį patvirtina biudžeto valdymo institucija.

Pažeidimas

Pažeidimas

Pažeidimas – tai veiksmas, kuris neatitinka ES taisyklių ir gali pakenkti finansiniams ES interesams. Pažeidimo priežastis gali būti netyčinės klaidos, kurių gali padaryti lėšų gavėjai arba už mokėjimą atsakingos institucijos. Jei pažeidimas padarytas tyčia, tai vadinama sukčiavimu.

Perkėlimai (iš vienos biudžeto eilutės į kitą)

Perkėlimai (iš vienos biudžeto eilutės į kitą)

Perkėlimai reiškia asignavimų perkėlimą iš vienos biudžeto eilutės į kitą per finansinius metus, todėl jie yra laikomi biudžeto konkretumo principo išimtimi. Tačiau jie yra aiškiai leidžiami pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo Finansiniame reglamente (FR) nustatytomis sąlygomis. FR išskiriamos atskiros perkėlimų rūšys, priklausomai nuo to, ar perkeliama iš vienos biudžeto antraštinės dalies, skyriaus, straipsnio arba išlaidų kategorijos į kitą ar perkeliama juose, ir jiems atlikti reikalingi skirtingo lygio leidimai.

Prevencinė priemonė

Prevencinė priemonė

Prevencinės priemonės, kuriomis Komisija gali naudotis siekdama apsaugoti ES biudžetą, kai žino apie galimus trūkumus, apima mokėjimų iš ES biudžeto veiksmų programai laikiną sustabdymą ir nutraukimą.

Taisomasis biudžetas

Taisomasis biudžetas

Sprendimas, priimtas per biudžetinius metus iš dalies pakeisti (padidinti, sumažinti, perkelti) tų metų patvirtinto biudžeto aspektus.

Tiesioginis valdymas

Tiesioginis valdymas

Biudžeto vykdymo būdas. Pagal tiesioginį valdymą, biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos, vykdomosios įstaigos arba patikos fondai.

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas arba įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas arba įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas

Visas finansinis turtas arba įsipareigojimai, kurie pagal Tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus vertinami tikrąja verte ir kurių tikrosios vertės pasikeitimai turi būti pripažįstami kaip to laikotarpio perteklius arba deficitas (t. y. išvestinės finansinė priemonės).

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Jie yra ES pajamos ir nuosavų išteklių, kuriais finansuojama ES veikla, dalis. Tradiciniai nuosavi ištekliai yra apibrėžti Nuosavų išteklių reglamente (ES) Nr. 609/2014 ir apima muitus ir cukraus mokesčius.

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS

| BĮ | Bendroji įmonė |
| --- | --- |
| BNP | Bendrosios nacionalinės pajamos |
| BNR | Bendrųjų nuostatų reglamentas |
| BP 7 | Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintoji bendroji programa |
| BUFI fondas | Biudžeto baudų fondas |
| BVP | Bendrasis vidaus produktas |
| BŽŪP | Bendra žemės ūkio politika |
| CCS LGF | Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė |
| CIP | Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa |
| COM | Europos Komisija |
| COSME | Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa |
| COSO | Treadway komisijos rėmimo organizacijų komitetas |
| DFP | Daugiametė finansinė programa |
| DGF | Dalyvių garantijų fondas |
| DLSP | Deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas |
| EAR | Europos Audito Rūmai |
| EaSI | Užimtumo ir socialinių inovacijų programa |
| ECB | Europos Centrinis Bankas |
| ECOFIN | Ekonomikos ir finansų reikalų taryba |
| EDIF | Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę |
| EDVF | Europos darnaus vystymosi fondas |
| EEE | Europos ekonominė erdvė |
| EFPE | Europos fondas Pietryčių Europai |
| EFSF | Europos finansinio stabilumo fondas |
| EFSM | Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė |
| EGNOS | Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema |
| EIB | Europos investicijų bankas |
| EIB atsparumo iniciatyva | EIB atsparumo iniciatyva |
| EIF | Europos investicijų fondas |
| EITP | Europos infrastruktūros tinklų priemonė |
| EITP skolos priemonė | Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė |
| EIVT | Europos išorės veiksmų tarnyba |
| EJRŽF | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas |
| EKA | Europos kosmoso agentūra |
| EKPP | Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė |
| „ElectriFI“ | Elektrifikavimo finansavimo iniciatyva |
| ELPA | Europos laisvosios prekybos asociacija |
| ENAT | Eksploatacijos nutraukimas ir atliekų tvarkymas |
| EP | Europos Parlamentas |
| EPF | Europos plėtros fondas |
| EPN | Europos Parlamento narys |
| EPPS | Europos pareigūnų pensijų sistema |
| EPS | Ekonominė ir pinigų sąjunga |
| ERPB | Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas |
| ERPF | Europos regioninės plėtros fondas |
| ES | Europos Sąjunga |
| ES apskaitos taisyklė | Europos Sąjungos apskaitos taisyklė |
| ESF | Europos socialinis fondas |
| ESI fondai | Europos struktūriniai ir investicijų fondai |
| ESIF | Europos strateginių investicijų fondas |
| ESM | Europos stabilumo mechanizmas |
| ETP | 1998 m. Europos technologijų priemonių steigimo programa |
| EUMETSAT | Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacija |
| Euratomas | Europos atominės energijos bendrija |
| EVEPFP | Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė |
| EŽŪFKP | Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai |
| EŽŪGF | Europos žemės ūkio garantijų fondas |
| FIFO | Principas FIFO (pirmas į, pirmas iš) |
| FR | ES Finansinis reglamentas |
| FSDA | Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė |
| GNSS | Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema |
| H2020 | „Horizontas 2020“ |
| ĮIF | Įmonių inovacijų fondas |
| IIL | Infrastruktūros ir inovacijų linija |
| ĮPF | Įmonių plėtros fondas |
| ISĮ | Išorės skolinimo įgaliojimas |
| IT | Informacinės technologijos |
| ITER | Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius |
| JRC | Jungtinis tyrimų centras |
| Likviduojama EAPB | Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija |
| LKPP | Laikinoji kaimo plėtros priemonė |
| LMMVĮ | Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės |
| MAP | Daugiametė programa — Vidutinių įmonių finansinės įtraukties programa |
| MB | Mokėjimų balansas |
| MFP | Makrofinansinė parama |
| MVA | Metinė veiklos ataskaita |
| MVĮ | Mažosios ir vidutinės įmonės |
| MVĮL | MVĮ linija (mažųjų ir vidutinių įmonių linija) |
| NIS | Sprendimas dėl nuosavų išteklių |
| OEV | Oro eismo valdymas |
| PGTT | Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams |
| PMIF | Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas |
| POI | Projektų obligacijų iniciatyva |
| PPP | Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė |
| PVM | Pridėtinės vertės mokestis |
| RAL | Dar neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“) |
| RPFP | Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė |
| RTD | Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstravimas |
| S&P | „Standard & Poor’s Financial Services LLC“ |
| SANAD | MENA labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių fondas |
| SAPARD programa | Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos valstybėse kandidatėse programa |
| SEMED | Pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių finansinės įtraukties programa |
| SESV | Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo |
| SF | Sanglaudos fondas |
| SIUGI | MVĮ iniciatyvos neribotų garantijų priemonė |
| TNI | Tradiciniai nuosavi ištekliai |

BĮ

Bendroji įmonė

BNP

Bendrosios nacionalinės pajamos

BNR

Bendrųjų nuostatų reglamentas

BP 7

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintoji bendroji programa

BUFI fondas

Biudžeto baudų fondas

BVP

Bendrasis vidaus produktas

BŽŪP

Bendra žemės ūkio politika

CCS LGF

Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė

CIP

Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa

COM

Europos Komisija

COSME

Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa

COSO

Treadway komisijos rėmimo organizacijų komitetas

DFP

Daugiametė finansinė programa

DGF

Dalyvių garantijų fondas

DLSP

Deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas

EAR

Europos Audito Rūmai

EaSI

Užimtumo ir socialinių inovacijų programa

ECB

Europos Centrinis Bankas

ECOFIN

Ekonomikos ir finansų reikalų taryba

EDIF

Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę

EDVF

Europos darnaus vystymosi fondas

EEE

Europos ekonominė erdvė

EFPE

Europos fondas Pietryčių Europai

EFSF

Europos finansinio stabilumo fondas

EFSM

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė

EGNOS

Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema

EIB

Europos investicijų bankas

EIB atsparumo iniciatyva

EIB atsparumo iniciatyva

EIF

Europos investicijų fondas

EITP

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

EITP skolos priemonė

Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė

EIVT

Europos išorės veiksmų tarnyba

EJRŽF

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

EKA

Europos kosmoso agentūra

EKPP

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė

„ElectriFI“

Elektrifikavimo finansavimo iniciatyva

ELPA

Europos laisvosios prekybos asociacija

ENAT

Eksploatacijos nutraukimas ir atliekų tvarkymas

EP

Europos Parlamentas

EPF

Europos plėtros fondas

EPN

Europos Parlamento narys

EPPS

Europos pareigūnų pensijų sistema

EPS

Ekonominė ir pinigų sąjunga

ERPB

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

ERPF

Europos regioninės plėtros fondas

ES

Europos Sąjunga

ES apskaitos taisyklė

Europos Sąjungos apskaitos taisyklė

ESF

Europos socialinis fondas

ESI fondai

Europos struktūriniai ir investicijų fondai

ESIF

Europos strateginių investicijų fondas

ESM

Europos stabilumo mechanizmas

ETP

1998 m. Europos technologijų priemonių steigimo programa

EUMETSAT

Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacija

Euratomas

Europos atominės energijos bendrija

EVEPFP

Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė

EŽŪFKP

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai

EŽŪGF

Europos žemės ūkio garantijų fondas

FIFO

Principas FIFO (pirmas į, pirmas iš)

FR

ES Finansinis reglamentas

FSDA

Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė

GNSS

Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema

H2020

„Horizontas 2020“

ĮIF

Įmonių inovacijų fondas

IIL

Infrastruktūros ir inovacijų linija

ĮPF

Įmonių plėtros fondas

ISĮ

Išorės skolinimo įgaliojimas

IT

Informacinės technologijos

ITER

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius

JRC

Jungtinis tyrimų centras

Likviduojama EAPB

Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija

LKPP

Laikinoji kaimo plėtros priemonė

LMMVĮ

Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės

MAP

Daugiametė programa — Vidutinių įmonių finansinės įtraukties programa

MB

Mokėjimų balansas

MFP

Makrofinansinė parama

MVA

Metinė veiklos ataskaita

MVĮ

Mažosios ir vidutinės įmonės

MVĮL

MVĮ linija (mažųjų ir vidutinių įmonių linija)

NIS

Sprendimas dėl nuosavų išteklių

OEV

Oro eismo valdymas

PGTT

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams

PMIF

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas

POI

Projektų obligacijų iniciatyva

PPP

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

PVM

Pridėtinės vertės mokestis

RAL

Dar neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. „Reste à Liquider“)

RPFP

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

RTD

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstravimas

S&P

„Standard & Poor’s Financial Services LLC“

SANAD

MENA labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių fondas

SAPARD programa

Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos valstybėse kandidatėse programa

SEMED

Pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių finansinės įtraukties programa

SESV

Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo

SF

Sanglaudos fondas

SIUGI

MVĮ iniciatyvos neribotų garantijų priemonė

TNI

Tradiciniai nuosavi ištekliai

---

(1)  Pagal subsidiarumo principą Sąjunga ima veikti tik tada ir tik tokiu mastu, kai valstybės narės numatomo veiksmo tikslų negali deramai pasiekti, o dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio tuos tikslus būtų geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu. Pagal proporcingumo principą Sąjungos veiksmų turinys ir forma neviršija to, kas būtina siekiant Sutarties tikslų (žr. Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį).

1

(2)  2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (OL C 373, 2013 12 20, p. 1).

2

(3)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

3

(4)  Žr. SESV 317 straipsnį.

4

(5)  Daugiau informacijos žr. Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio ir pirmojo Komisijos pirmininko pavaduotojo F. Timmermanso komunikate „Valdymas Europos Komisijoje“, C(2017) 6915 final, 2017 m. spalio 11 d., URL – https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

5

final

(6)  Todėl terminas „Europos Komisija“ apima ir instituciją – iš Komisijos narių sudarytą kolegiją – ir jos administraciją, kuriai vadovauja jos padalinių generaliniai direktoriai (ir kitų administracinių struktūrų, pvz., tarnybų, biurų ir vykdomųjų įstaigų, vadovai).

6

(7)  Žr. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisijos sprendimą „Organizacinio valdymo taryba“, C(2018) 7706 final.

7

final

(8)  Pvz., Komisijos vidaus kontrolės principai yra pagrįsti COSO vidaus kontrolės principais.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Daugiau informacijos rasite Komisijos komunikate C(2018) 7704 „Įmonių valdymo supaprastinimas ir stiprinimas Europos Komisijoje“, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Specialioji ataskaita Nr. 27/2016 „Valdymas Europos Komisijoje – geriausia patirtis?“.

10

(11)  Nuo 2019 m. vidurio (pagal peržiūrėtą Vidaus taisyklių 12 straipsnį) Europos plėtros fondo (EPF) valdymą bendrai vykdo penki padaliniai (DEVCO, ECHO, EAC, EACEA, JRC).

11

(1)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

1

(2)  2019 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta apmokėti Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus iš nuosavų išteklių, kurie 2020 m. bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (OL L 56, 1968 3 4, p. 1) su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

2

(3)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

3

(4)  ES pareigūnų pensijų fondas yra menamas (virtualusis) fondas – iš jo mokamos fiksuotos išmokos, o darbuotojų mokamos įmokos naudojamos jų būsimai pensijai finansuoti. Nors tai nėra tikras investicinis fondas, suma, kuri būtų buvusi surinkta į tokį fondą, laikoma investuota į valstybių narių ilgalaikes obligacijas ir atspindėta pensijos įsipareigojime, įtrauktame į Europos Sąjungos metines ataskaitas. Valstybės narės bendrai užtikrina išmokų mokėjimą pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 83 straipsnį ir Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį (žr. išsamų schemos aprašymą COM(2018) 829).

4

(12)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

12

(13)  OL L 249, 2017 9 27, p. 1.

13

(14)  OL L 348, 2013 12 20, p. 129.

14

(15)  OL L 168, 2014 6 7, p. 39.

15

(16)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

16

(5)  Pakategorė „Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai“ apima konsoliduotų subjektų biudžetų vykdymą ir konsolidacijos eliminavimą, nebiudžetines operacijas ir nepaskirstytas programas, kurių sumos atskirai yra nereikšmingos.

5

Pakategorė „Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai“ apima konsoliduotų subjektų biudžetų vykdymą ir konsolidacijos eliminavimą, nebiudžetines operacijas ir nepaskirstytas programas, kurių sumos atskirai yra nereikšmingos.

(17)  OL L 76, 2018 3 19, p. 30.

17

(18)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

18

(19)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

19

(20)  OL L 122, 2014 4 24, p. 44.

20

(21)  OL L 349, 2013 12 21, p. 100.

21

(22)  OL L 347, 2013 12 20, p. 1.

22

(23)  OL L 77, 2019 3 10, p. 1.

23

(24)  OL L 291, 2018 11 16, p. 3.

24

(6)  OL L 132, 2016 5 21, p. 85.

6

(7)  Išskyrus kompensacines paskolas finansinei paramai

7

Išskyrus kompensacines paskolas finansinei paramai

(8)  Išskyrus kompensacines paskolas finansinei paramai

8

Išskyrus kompensacines paskolas finansinei paramai

(9)  Parduoti laikomas finansinis turtas (išskyrus investicijas į pinigų rinkos fondus ir nuosavybės priemones).

9

(10)  Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas.

10

(25)  OL L 128, 2009 5 27, p. 1.

25

(26)  OL L 118, 2010 5 12, p. 1.

26

(11)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

11

(12)  Mokama pirmuosius 3 metus po išvykimo.

12

(27)  OL L 70, 2016 3 16, p. 1.

27

(28)  OL L 117, 2020 4 15, p. 3.

28

(29)  OL L 126, 2020 4 21, p. 67.

29

(30)  OL L 99, 2019 4 10, p. 41.

30

(31)  OL L 82 I, 2020 3 19, p. 1.

31

(32)  OL L 94 I, 2020 3 27, p. 1.

32

(33)  OL L 99, 2020 3 31, p. 5.

33

(34)  OL L 130, 2020 4 24, p. 1.

34

(35)  OL L 159, 2020 5 20, p. 1.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_lt

36

(37)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

37

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

(13)  Šioje lentelėje pateiktas turtas apima kelis finansinės atskaitomybės straipsnius (5 028 mln. EUR vertės parduoti laikomo finansinio turto; 1 485 mln. EUR pinigų ir pinigų ekvivalentų; 73 mln. EUR vertės paskolų ir 24 mln. EUR vertės kito turto).

13

(14)  Šioje lentelėje pateikti įsipareigojimai apima kelis finansinės atskaitomybės straipsnius (702 mln. EUR vertės atidėjinių; 75 mln. EUR mokėtinų sumų ir 12 mln. EUR vertės kitų įsipareigojimų).

14

(15)  Kai kurių garantijų atveju ES prisiimtą riziką visiškai padengia atidėjiniai.

15

(16)  Sandoriai, kurie nėra refinansuojami.

16

(17)  Neįskaitant prevencinės pagalbos.

17

(18)  OL L 345, 2017 12 27, p. 34.

18

(19)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

19

(20)  OL L 306, 2017 11 22, p. 24.

20

(21)  OL L 76, 2018 3 19, p. 3.

21

(22)  OL L 140, 2019 5 28, p. 6.

22

(38)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

38

(39)  OL L 168, 2014 6 7, p. 29.

39

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 384/180

---

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita

(2020/C 384/02)

Nuomonė

| I. | Mes auditavome:






  a) | 2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės būklės ataskaitos (1) ir biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2020 m. birželio 26 d; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės būklės ataskaitos (1) ir biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2020 m. birželio 26 d;

| b) | atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Finansinių ataskaitų patikimumas

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| II. | Mūsų nuomone, 2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos (ES) konsoliduotose finansinėse ataskaitose 2019 m. gruodžio 31 d.ES finansinė būklė bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, laikantis Finansinio reglamento ir apskaitos taisyklių, pagrįstų tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

II.

Finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Pajamos

| Nuomonė dėl pajamų teisėtumo ir tvarkingumo









  III. | Mūsų nuomone, 2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

Nuomonė dėl pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

III.

Išlaidos

| Neigiama nuomonė dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo









  IV. | Mūsų nuomone, atsižvelgiant į Neigiamos nuomonės dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde aprašytų dalykų svarbą, 2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose patvirtintos išlaidos yra reikšmingai paveiktos klaidų. |
| --- | --- |

Neigiama nuomonė dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo

IV.

Pagrindas pareikšti nuomonę

| V. | Auditą atlikome remdamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais (TAS) ir etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais (TAAIS). Mūsų pagal šiuos standartus ir kodeksus nustatytos pareigos plačiau apibūdintos mūsų ataskaitos skirsnyje „Auditoriaus atsakomybė“. Taip pat laikėmės nepriklausomumo reikalavimų ir atlikome savo etines pareigas pagal Tarptautinių buhalterių etikos standartų valdybos Buhalterių profesionalų etikos kodeksą. Esame įsitikinę, kad savo nuomonei pagrįsti surinkome pakankamus ir tinkamus audito įrodymus. |
| --- | --- |

V.

Neigiamos nuomonės dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

| VI. | Mūsų bendras įvertintas 2019 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose patvirtintų išlaidų klaidų lygis yra 2,7 %. Didelė šių išlaidų dalis – daugiau nei pusė – yra reikšmingai paveikta klaidų. Tai daugiausia susiję su kompensavimu grindžiamomis išlaidomis, kuriose įvertintas klaidų lygis yra 4,9 %. Daugiausia dėl padidėjusių sanglaudos išlaidų 2019 m. tokios išlaidos padidėjo iki 66,9 milijardo eurų, o tai sudaro 53,1 % mūsų audito populiacijos (3). Todėl mūsų nustatytų klaidų poveikis yra reikšmingas ir paplitęs patvirtintoms metų išlaidoms. |
| --- | --- |

VI.

Pagrindiniai audito dalykai

Mes įvertinome pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimą

| VII. | ES balansas apėmė pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimą, kuris 2019 m. pabaigoje sudarė 97,7 milijardo eurų, t. y. beveik 40 % visų 2019 m. įsipareigojimų, kurie sudarė 251,5 milijardo eurų. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Didžioji šio pensijoms ir kitoms išmokoms darbuotojams skirto įsipareigojimo dalis (83,8 milijardo eurų) yra susijusi su Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų pensijų sistema (EPPS). Į finansines ataskaitas įrašytas įsipareigojimas atspindi sumą, kuri būtų buvusi įtraukta į pensijų fondą, jei jis būtų įsteigtas apmokėti esamus su senatvės pensija susijusius įsipareigojimus (4). Be senatvės pensijų jis apima invalidumo pensijas ir ES darbuotojų našlių ir našlaičių pensijas. Išmokos pagal šią pensijų sistemą mokamos iš ES biudžeto. Valstybės narės bendrai užtikrina išmokų mokėjimą, o pareigūnai padengia vieną trečdalį sistemos finansavimo. Eurostatas Komisijos apskaitos pareigūno vardu apskaičiuoja šį įsipareigojimą remdamasis Komisijos aktuarinių konsultantų įvertintais parametrais. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Antra pensijoms ir kitoms išmokoms darbuotojams (11,8 milijardo eurų) skirto įsipareigojimo didžiausia dalis yra ES įvertintas įsipareigojimas, susijęs su bendrąja sveikatos draudimo sistema (BSDS). Šis įsipareigojimas susijęs su ES darbuotojų sveikatos priežiūros sąnaudomis, kurios turi būti sumokėtos laikotarpiais po veiklos vykdymo (jų įnašais atskaičius mokesčius). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Atlikdami auditą, su pensijomis susijusio įsipareigojimo atveju įvertinome aktuarines prielaidas ir susijusį vertinimą. Šį vertinimą grindėme išorės aktuarinių ekspertų atliktu darbu, siekiant parengti tyrimą dėl EPPS. Mes patikrinome kiekybinius duomenis, aktuarinius parametrus ir įsipareigojimo skaičiavimą ir pateikimą konsoliduotame balanse ir konsoliduotų finansinės būklės ataskaitų aiškinamosiose pastabose. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Darome išvadą, kad bendro įsipareigojimo, susijusio su pensijomis ir kitomis išmokomis darbuotojams, įvertis, pateiktas konsoliduotajame balanse, nurodytas teisingai. Ir toliau tikrinsime tą įvertį, įskaitant pagrindinių duomenų patikimumą. |
| --- | --- |

XI.

Mes vertinome finansinėse ataskaitose pateiktus reikšmingus metų pabaigos įverčius

| XII. | 2019 m. pabaigoje įvertintų paramos gavėjų patirtų, bet dar nepraneštų tinkamų finansuoti išlaidų vertė buvo 105,7 milijardo eurų (2018 m. pabaigoje: 99,8 milijardo eurų). Šios sumos į apskaitą įrašytos kaip sukauptos sąnaudos (5). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | 2019 m. pabaigoje finansinėms priemonėms pagal pasidalijamojo valdymo principą ir pagalbos schemoms nepanaudota įvertinta suma, įrašyta į ES finansines ataskaitas, buvo 6,9 milijardo eurų (2018 m. pabaigoje: 6,5 milijardo eurų), balanse pateikta kaip „Kiti avansai valstybėms narėms“. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Siekdami įvertinti šiuos metų pabaigos įverčius, patikrinome Komisijos įdiegtą sistemą, pagal kurią atliekami finansinių metų atskyrimo skaičiavimai, ir įsitikinome jos tikslumu ir išsamumu generaliniuose direktoratuose, kuriuose buvo atlikta dauguma mokėjimų. Sąskaitų faktūrų ir išankstinių mokėjimų imties audito metu patikrinome atitinkamus finansinių metų atskyrimo skaičiavimus, kad būtų išvengta klaidų sukauptose sumose rizikos. Mes prašėme Komisijos apskaitos tarnybų paaiškinti bendrą metodiką, skirtą nustatyti šiuos įverčius. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Darome išvadą, kad bendros sukauptų sąnaudų ir kitų avansų valstybėms narėms sumos įvertis, pateiktas konsoliduotajame balanse nurodytas teisingai. |
| --- | --- |

XV.

Įvertinome galimą pobalansinių įvykių poveikį finansinėms ataskaitoms.

| XVI. | 2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė (JK) nustojo būti ES valstybė narė. Abiem šalims sudarius susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), JK įsipareigojo vykdyti visus su naryste ES susijusius finansinius įsipareigojimus pagal dabartinę ir ankstesnes DFP. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Mes nenustatėme jokių įvykių, susijusių su JK išstojimu, dėl kurių reikėtų atlikti 2019 m. ES konsoliduotųjų metinių finansinių ataskaitų patikslinimus pagal tarptautinį apskaitos standartą dėl įvykių po atskaitomybės datos (6). |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Nors COVID-19 protrūkis smarkiai paveikė valstybių narių ekonomiką ir viešuosius finansus, dėl jo nereikėjo koreguoti finansinėse ataskaitose (7) pateiktų skaičių (t. y. tai buvo „nekoreguojamasis įvykis“). Tačiau Komisijos pasiūlytos atsakomosios iniciatyvos, jei bus įgyvendintos, gali turėti įtakos kitų ataskaitinių laikotarpių finansinės būklės ataskaitoms. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Atsižvelgiant į dabartinę padėtį, 2019 m. ES konsoliduotose metinėse finansinėse ataskaitose nereikia pateikti finansinio poveikio, ir darome išvadą, kad 2019 m. gruodžio 31 d. finansinėse ataskaitose pobalansiniai įvykiai atspindėti teisingai. |
| --- | --- |

XIX.

Kita

| XX. | Vadovybė yra atsakinga už „kitos informacijos“ teikimą. Ją sudaro „Finansinės būklės ataskaitų aptarimas ir analizė“, bet ne konsoliduotos finansinės ataskaitos ar su jomis susijusi mūsų ataskaita. Mūsų nuomonė dėl konsoliduotų finansinių ataskaitų neapima šios kitos informacijos ir mes nepateikiame jokios su ja susijusios patikinimo išvados. Mūsų pareiga, susijusi su mūsų konsoliduotų finansinių ataskaitų auditu, yra perskaityti šią kitą informaciją ir įvertinti, ar ji nėra iš esmės nesuderinama su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis ar mūsų audito metu įgytomis žiniomis ir ar neatrodo kitaip reikšmingai iškraipyta. Jei mes darome išvadą, kad kita informacija yra reikšmingai iškraipyta, mes privalome apie tai pranešti. Šiuo klausimu mes neturime nieko pranešti. |
| --- | --- |

XX.

Vadovybės atsakomybė

| XXI. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už ES konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių parengimą, įgyvendinimą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus (įstatymus, reglamentus, principus, taisykles ir standartus). Galutinė atsakomybė už ES finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Rengiant ES konsoliduotas finansines ataskaitas, Komisijai tenka atsakomybė įvertinti, ar ES geba užtikrinti veiklos tęstinumą, atskleisti svarbius su tęstinumu susijusius dalykus ir taikyti veiklos tęstinumo prielaidą apskaitai, nebent jis ketina likviduoti subjektą ar nutraukti operacijas arba yra priverstas tą padaryti, neturėdamas kitos realios išeities. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija atsakinga už ES finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Pagal Finansinį reglamentą (XIII antraštinę dalį) Komisijos apskaitos pareigūnas turi pristatyti audito tikslams ES konsoliduotas finansines ataskaitas, pirma kaip negalutines finansines ataskaitas iki kitų metų kovo 31 d. ir kaip galutines finansines ataskaitas – iki liepos 31 d. Jau negalutinėse ataskaitose turėtų būti pateiktas tikras ir teisingas ES finansinės padėties vaizdas. Todėl labai svarbu, kad visi negalutinių ataskaitų straipsniai būtų pristatyti kaip galutiniai skaičiavimai, leidžiantys mums atlikti mūsų užduotį pagal Finansinio reglamento (XIII antraštinę dalį) per nustatytą laikotarpį. Bet kokie pakeitimai tarp negalutinių ir galutinių finansinių ataskaitų paprastai turėtų būti tik mūsų pastabų rezultatas. |
| --- | --- |

XXIV.

Auditoriaus atsakomybė už konsoliduotų finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| XXV. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar ES konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu būtinai buvo nustatyti visi reikšmingi iškraipymai ar galimi neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką bet kokiems ekonominiams sprendimams, priimamiems remiantis šiomis konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Pajamų srityje mūsų PVM ir BNPj pagrįstas nuosavų išteklių tikrinimas pradedamas nuo makroekonominių suvestinių duomenų, pagal kuriuos šios pajamos yra skaičiuojamos, taip pat įvertinamos Komisijos sistemos, skirtos šiems duomenims apdoroti iki tol, kol yra gaunami ir į konsoliduotas finansines ataskaitas įtraukiami valstybių narių įnašai. Tradicinių nuosavų išteklių srityje mes tikriname muitinės įstaigų finansines ataskaitas bei analizuojame muito mokesčių srautą iki tol, kol sumas gauna Komisija ir jos įtraukiamos į finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Išlaidų srityje mes tikriname mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis tikrinimas apima visų kategorijų mokėjimus tuo metu, kai jie atliekami, išskyrus išankstinius mokėjimus. Išankstinius mokėjimus tikriname lėšų gavėjui pateikus jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir institucijai ar įstaigai sutikus su tuo įrodymu ir patvirtinus išankstinį mokėjimą, o tai gali užsitęsti iki kitų metų. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Per visą auditą remiamės profesine nuovoka ir laikomės profesinio skepticizmo principo. Mes taip pat:






  a) | nustatome ir įvertiname dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių reikšmingų iškraipymų konsoliduotose finansinėse ataskaitose ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties ES teisės aktams riziką. Atsižvelgdami į šias rizikas, parengiame ir vykdome audito procedūras ir surenkame savo audito nuomonei pagrįsti pakankamus ir tinkamus audito įrodymus. Aptikti dėl sukčiavimo atsiradusius reikšmingus iškraipymus arba neatitiktį yra sudėtingiau nei tada, kai jie atsiranda dėl klaidų, kadangi sukčiavimas gali apimti sąmokslą, klastojimą, tyčinio pobūdžio neveikimą, klaidingų duomenų pateikimą arba vidaus kontrolės nepaisymą. Todėl yra didesnė rizika, kad tokie atvejai nebus aptikti; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

nustatome ir įvertiname dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių reikšmingų iškraipymų konsoliduotose finansinėse ataskaitose ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties ES teisės aktams riziką. Atsižvelgdami į šias rizikas, parengiame ir vykdome audito procedūras ir surenkame savo audito nuomonei pagrįsti pakankamus ir tinkamus audito įrodymus. Aptikti dėl sukčiavimo atsiradusius reikšmingus iškraipymus arba neatitiktį yra sudėtingiau nei tada, kai jie atsiranda dėl klaidų, kadangi sukčiavimas gali apimti sąmokslą, klastojimą, tyčinio pobūdžio neveikimą, klaidingų duomenų pateikimą arba vidaus kontrolės nepaisymą. Todėl yra didesnė rizika, kad tokie atvejai nebus aptikti;

| b) | susipažįstame su auditui svarbia vidaus kontrole tam, kad galėtume parengti tinkamas audito procedūras, bet ne tam, kad pareikštume nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo; |
| --- | --- |

b)

susipažįstame su auditui svarbia vidaus kontrole tam, kad galėtume parengti tinkamas audito procedūras, bet ne tam, kad pareikštume nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo;

| c) | įvertiname vadovybės taikomos apskaitos politikos tinkamumą ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų ir susijusios atskleistos informacijos pagrįstumą; |
| --- | --- |

c)

įvertiname vadovybės taikomos apskaitos politikos tinkamumą ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų ir susijusios atskleistos informacijos pagrįstumą;

| d) | darome išvadą dėl vadovybės apskaitos veiklos tęstinumo principo tinkamumo ir, remdamiesi gautais audito įrodymais, nustatome, ar egzistuoja reikšmingas su įvykiais arba sąlygomis susijęs netikrumas, dėl kurio gali kilti reikšmingų abejonių dėl subjekto gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą. Jei mes darome išvadą, kad toks reikšmingas netikrumas egzistuoja, mes privalome atkreipti dėmesį savo ataskaitoje į susijusią konsoliduotose finansinėse ataskaitose atskleidžiamą informaciją arba, jei ši atskleidžiama informacija yra netinkama, pakeisti savo nuomonę. Mūsų išvados pagrįstos audito įrodymais, gautais iki mūsų ataskaitos pateikimo dienos. Tačiau dėl būsimų įvykių arba sąlygų subjektas gali daugiau neužtikrinti veiklos tęstinumo; |
| --- | --- |

d)

darome išvadą dėl vadovybės apskaitos veiklos tęstinumo principo tinkamumo ir, remdamiesi gautais audito įrodymais, nustatome, ar egzistuoja reikšmingas su įvykiais arba sąlygomis susijęs netikrumas, dėl kurio gali kilti reikšmingų abejonių dėl subjekto gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą. Jei mes darome išvadą, kad toks reikšmingas netikrumas egzistuoja, mes privalome atkreipti dėmesį savo ataskaitoje į susijusią konsoliduotose finansinėse ataskaitose atskleidžiamą informaciją arba, jei ši atskleidžiama informacija yra netinkama, pakeisti savo nuomonę. Mūsų išvados pagrįstos audito įrodymais, gautais iki mūsų ataskaitos pateikimo dienos. Tačiau dėl būsimų įvykių arba sąlygų subjektas gali daugiau neužtikrinti veiklos tęstinumo;

| e) | įvertiname bendrą konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimą, struktūrą ir turinį, įskaitant visą atskleidžiamą informaciją, ir tai, ar konsoliduotose finansinėse ataskaitose operacijos ir įvykiai pateikti teisingai; |
| --- | --- |

e)

įvertiname bendrą konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimą, struktūrą ir turinį, įskaitant visą atskleidžiamą informaciją, ir tai, ar konsoliduotose finansinėse ataskaitose operacijos ir įvykiai pateikti teisingai;

| f) | gauname pakankamų ir tinkamų audito įrodymų, susijusių su finansine informacija apie subjektus, patenkančių į ES konsolidavimo apimtį, kad galėtume pateikti nuomonę dėl konsoliduotų finansinių ataskaitų ir jose atspindimų operacijų. Mes atsakome už vadovavimą auditui, jo priežiūrą ir jo atlikimą, ir esame tik patys atsakingi už mūsų audito nuomonę. |
| --- | --- |

f)

gauname pakankamų ir tinkamų audito įrodymų, susijusių su finansine informacija apie subjektus, patenkančių į ES konsolidavimo apimtį, kad galėtume pateikti nuomonę dėl konsoliduotų finansinių ataskaitų ir jose atspindimų operacijų. Mes atsakome už vadovavimą auditui, jo priežiūrą ir jo atlikimą, ir esame tik patys atsakingi už mūsų audito nuomonę.

| XXIX. | Mes su vadovybe aptariame, be kita ko, planuojamą audito apimtį ir tvarkaraštį bei reikšmingus audito metu nustatytus faktus, įskaitant bet kokius nustatytus reikšmingus vidaus kontrolės trūkumus. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Iš tų dalykų, kurie buvo aptarti su Komisija ir kitais audituojamais subjektais, mes nustatome tuos dalykus, kurie buvo svarbiausi einamojo laikotarpio konsoliduotų finansinių ataskaitų auditui ir todėl yra pagrindiniai audito dalykai. Mes apibūdiname šiuos dalykus savo ataskaitoje, nebent remiantis įstatyminiu teisės aktu ar reglamentu jų negalima viešai atskleisti arba mes ypač retomis aplinkybėmis nustatome, kad dalykas neturėtų būti pateiktas mūsų ataskaitose, kadangi pagrįstai galima tikėtis, jog neigiamos tokio veiksmo pasekmės nusvers viešojo intereso naudą. |
| --- | --- |

XXX.

2020 m. rugsėjo 24 d.

Klaus-Heiner LEHNE

Pirmininkas

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsoliduotas finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija (įskaitant segmentų informaciją).

1

(2)  Biudžeto vykdymo ataskaitos taip pat apima aiškinamąją informaciją.

2

(3)  Daugiau informacijos pateikiame mūsų 2019 m. metinės ataskaitos
  1.21
  –
  1.26
   dalyse.

3

1.21

1.26

(4)  Žr. 39 Tarptautinį viešojo sektoriaus apskaitos standartą (TVSAS) „Išmokos darbuotojams“. Dėl EPPS, nustatyto dydžio išmokos įsipareigojimas atspindi dabartinę numatomų būsimų mokėjimų, kuriuos ES turės atlikti, vykdydama pensijos įsipareigojimus, susijusius su darbuotojo tarnyba dabartiniu ir ankstesniais laikotarpiais, vertę.

4

(5)  Jos apima 66,9 milijardo eurų sukauptų sąnaudų balanso įsipareigojimų pusėje ir 38,8 milijardo eurų balanso turto pusėje, sumažinančių išankstinio finansavimo vertę.

5

(6)  Žr. 14 TVSAS „Įvykiai po atskaitomybės datos“.

6

(7)  Žr. 14 TVSAS „Įvykiai po atskaitomybės datos“.

7

---